C 465/84
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.12.2022
Tiistai 3. toukokuuta 2022
g) Toistuvia löydöksiä kuudesta tapaustutkimuksesta 95. toteaa, että yhteiskunta saa tekoälyteknologioiden käyttöönotosta selkeitä etuja ja mahdollisuuksia, jotka voidaan saavuttaa vain, jos EU:ssa puututaan monialaisiin esteisiin perusoikeuksia ja arvoja kunnioittaen ja lainsäädäntöä noudattaen; toteaa, että lainsäädännön päällekkäisyyttä, markkinoiden pirstoutumista, hallinnollisia esteitä, esteettömän digitaalisen infrastruktuurin ja digitaalisten taitojen puutetta laajemmassa yhteiskunnassa ja riittämätöntä investointia tutkimukseen ja kehittämiseen voidaan pitää erityisinä esteinä tekoälyn onnistuneelle soveltamiselle kaikilla analysoiduilla aloilla; 96. toteaa tarkastelluista tapaustutkimuksista myös, että tietyt käyttötapaukset ovat riskialttiita tai haitallisia, mutta se ei ole välttämättä johdu tekoälyteknologioista itsestään, vaan niiden soveltamisalasta; on tietoinen, että tulevassa sääntelyssä on käsiteltävä näihin riskeihin liittyviä oikeutettuja huolenaiheita, jotta tekoälyteknologioita voidaan laajalti soveltaa EU:ssa; 97. toteaa, että samalla kun on tärkeää tutkia ja luokitella tekoälyn perusoikeuksille mahdollisesti aiheuttamia riskejä, tapaustutkimukset osoittivat, että tekoälyteknologiat voivat tarjota meille tehokkaita vastatoimenpiteitä, joilla voidaan lieventää tai poistaa näitä riskejä; korostaa, että koska tekoäly on vielä kehityksensä alkuvaiheessa kehittyvien teknologioiden laajemmassa kontekstissa, sen täydestä potentiaalista ja riskeistä ei ole varmuutta; huomauttaa, että yksilöihin kohdistuvien riskien lisäksi on tarkasteltava laajempia yhteiskunnallisia ja aineettomia yksilöllisiä haittoja; korostaa datamarkkinoilla ja niihin liittyvässä tekoälytaloudessa vallitsevaa markkinavoiman merkittävää epätasapainoa; korostaa, että oikeudenmukainen kilpailu ja kilpailun esteiden poistaminen startup- ja pk-yrityksiltä ovat olennaisen tärkeitä tekoälyn mahdollisten hyötyjen oikeudenmukaiselle jakamiselle taloudelliselta ja yhteiskunnalliselta kannalta, mikä näyttää olevan merkityksellistä sekä EU:lle että maailmanlaajuisesti;
3.
EU:n asema globaalissa tekoälykilpailussa 98.
panee merkille voimakkaan globaalin tekoälykilpailun, jossa EU ei ole vielä saavuttanut pyrkimyksiään; tarkastelee seuraavissa jaksoissa EU:n maailmanlaajuista kilpailukykyä tekoälyn alalla vertaamalla sitä Kiinan ja Yhdysvaltojen kilpailukykyyn ja keskittyen kolmeen keskeiseen osatekijään: sääntelyyn, markkina-asemaan ja investointeihin; panee kuitenkin merkille, että kansainvälisiä markkinoita ja korporaatioita ei ole helppo rajata kansallisten rajojen mukaan, koska useimmilla teknologiayhtiöillä on asiakkaita, osakkeenomistajia, työntekijöitä ja toimittajia monissa eri maissa;
a) Sääntelymenetelmä 99. toteaa, että Yhdysvallat ei ole vielä ottanut käyttöön horisontaalista lainsäädäntöä digitaalialalla ja on tähän mennessä keskittynyt alakohtaisiin lakeihin ja investointien helpottamiseen, myös verotoimenpiteillä, jotka kohdistuvat yksityisen sektorin innovointiin, erityisesti teknologiajättien ja johtavien yliopistojen toimesta; panee merkille, että vaikka viimeaikainen kehitys osoittaa aktiivisempaa poliittista päätöksentekoa, Yhdysvaltojen lähestymistavalle on tähän mennessä ollut ominaista keskittyminen oikeudellisen ohjauksen tarjoamiseen yrityksille, investointi tutkimushankkeisiin ja innovoinnin havaittujen esteiden poistaminen; 100. korostaa, että Yhdysvaltojen vuoden 2019 tekoälyaloitelaki merkitsi hienoista suunnanmuutosta, sillä rahoituksen uudelleensuuntaamisen, työntekijöiden uudelleenkoulutuksen ja digitaalisen infrastruktuurin vahvistamisen lisäksi Yhdysvaltojen hallitus ilmoitti kehittävänsä luotettavaa tekoälyä koskevat yhteiset standardit; panee kuitenkin merkille, että tuloksena olevat kymmenen periaatetta laadittiin hyvin väljästi, jotta kukin valtion virasto voisi laatia alakohtaisia säännöksiä; odottaa Yhdysvaltojen lähestymistavan pysyvän markkinalähtöisenä, vaikka Yhdysvaltojen nykyinen hallinto aikoo esittää vuonna 2022 uuden oikeudet määrittävän asiakirjan tekoälyn haittojen rajoittamiseksi; 101. korostaa, että Kiinan presidentti Xi Jinping painotti jo vuonna 2013 teknologioiden merkitystä geopolitiikassa, julkisen politiikan merkitystä pitkän aikavälin tavoitteiden määrittelyssä ja sitä, että tekoälyteknologiat tarjoavat mahdollisuuden voimistaa maan sotilaallista valtaa; korostaa lisäksi, että Kiinan hallitus esitti vuonna 2015 Made in China 2025 -suunnitelman ja vuonna 2017 seuraavan sukupolven tekoälyn kehittämissuunnitelman, joissa molemmissa oli selkeänä tavoitteena tehdä Kiinasta tekoälyn maailmanlaajuinen johtaja vuoteen 2030 mennessä; panee merkille, että Kiinan vuonna 2018 annetussa tekoälyn standardoinnin valkoisessa kirjassa hahmoteltiin edelleen, miten sosialistinen markkinatalous voi kehittää kansainvälisiä standardeja ja osallistua strategisesti kansainvälisiin standardointiorganisaati­ oihin; panee merkille, että Kiinassa on otettu käyttöön suosittelujärjestelmiä koskevat säännöt sekä tekoälyn eettinen säännöstö;