6.12.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 465/81 Tiistai 3. toukokuuta 2022
76. painottaa, että tekoälyllä voidaan helpottaa unionin ja kansallisten viranomaisten täytäntöönpanotoimia erityisesti tullialalla ja markkinavalvonnassa; katsoo, että kauppa- ja tullimenettelyjä voidaan tehostaa ja tehdä niistä kustannustehokkaampia tekoälyn avulla, lisäämällä tuotteiden vaatimustenmukaisuutta ja valvomalla, että vain turvalliset tuotteet pääsevät sisämarkkinoille; viittaa esimerkkiin, jonka tarjoaa Kanadan rajapalveluviraston CARM-järjestelmä (Canada Border Services Agency Assessment and Revenue Management), joka yksinkertaistaa huomattavasti tuonti- ja vientimenettelyjä käyttämällä hyväksyttyä tekoälyriskinarviointia ja virtaviivaistettua digitaalista tiedonhallintaa, jotka vähentävät pitkien tarkastusten tarvetta;
e) Tekoäly ja työmarkkinat
77. panee merkille, että tekoäly vaikuttaa yhä enemmän työmarkkinoihin, työpaikkaan ja sosiaalipolitiikan alaan ja että teknologisen muutoksen vaikutukset työhön ja työllisyyteen ovat monitahoisia; korostaa, että tekoälyn käyttö tällä alalla aiheuttaa useita eettisiä, oikeudellisia ja työllisyyteen liittyviä haasteita; on huolissaan siitä, että työmarkkinoiden osalta digitalisaatio voi johtaa työvoiman uudelleenorganisointiin ja tiettyjen työllisyysalojen mahdolliseen katoamiseen; katsoo, että tekoälyn käyttöönotto yhdessä tarvittavan tuki-infrastruktuurin ja koulutuksen kanssa voi lisätä pääoman ja työn tuottavuutta, innovointia, kestävää kasvua ja työpaikkojen luomista;
78. korostaa, että vaikka tekoäly voi korvata joitakin tehtäviä, kuten itseään toistavia, raskaita, työvoimavaltaisia tai vaarallisia tehtäviä, se voi myös auttaa parantamaan taitoja, lisätä työn laatua ja luoda uusia, korkeamman lisäarvon työpaikkoja, jolloin jää enemmän aikaa kiinnostaviin tehtäviin ja uran kehittämiseen; korostaa, että tekoäly korvaa tai täydentää tällä hetkellä jo ihmisiä pienessä joukossa tehtäviä, mutta sillä ei vielä ole havaittavissa olevia merkittäviä kokonaisvaikutuksia työmarkkinoihin (30); korostaa kuitenkin, että tuloerot saattavat kasvaa, jos tekoäly lisää korkean osaamistason ammatteja ja korvaa matalan osaamistason ammatteja; lisää, että kaikkia mahdollisia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia on lievennettävä asianmukaisilla toimenpiteillä, tutkimuksella ja ennakoinnilla ja niihin on valmistauduttava investoimalla työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutukseen keskittyen aliedustettuihin ryhmiin, kuten naisiin ja vähemmistöihin, joihin siirtymä todennäköisesti eniten vaikuttaa, ja edistämällä monimuotoisuutta tekoälyjärjestelmien kehityksen kaikissa vaiheissa; on huolissaan siitä, että tekoäly voi tuottaa työn sisällön köyhtymisprosesseja ja luoda ja juurruttaa matalapalkkaista ja vain vähän itsenäisyyttä sisältävää työtä sekä lisätä epätyypillistä, joustavaa (tai keikkaluonteista) työtä; korostaa, että algoritmijohtaminen voi johtaa johdon ja työntekijöiden välisten valtasuhteiden epätasapainoon ja hämärtää päätöksentekoa;
79. korostaa, että tekoälyn käyttöönotto tarjoaa mahdollisuuden vahvistaa merkittävästi kulttuurista muutosta organisaatioissa, mukaan lukien parantamalla työturvallisuutta sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoa, tarjoamalla oikeuden olla tavoittamattomissa sekä tehostamalla työntekijöiden koulutusmahdollisuuksia ja ohjausta; muistuttaa tässä yhteydessä OECD:n suosituksista, joissa painotetaan, että automatisointi voi johtaa myös lyhyempään työaikaan, jonka ansiosta työntekijöiden elin- ja terveysolot kohentuvat; katsoo, että ihmistä voimaannuttavat tekoälysovellukset voisivat myös luoda uusia työmahdollisuuksia erityisesti niille, jotka tähän asti ovat joutuneet alemman osaamistason töihin rajoitusten, kuten vammaisuuden tai elinolosuhteiden, vuoksi; korostaa tarvetta käyttää tekoälyavustusta työpaikalla siten, että ihmisillä olisi aikaa parantaa tuotannon laatua sen sijaan, että työtaakka vain lisääntyisi;
80. tuomitsee tekoälypohjaisen valvonnan käytön lisääntymisen työpaikolla, erityisesti myös etätyön yhteydessä, valvonnan tapahtuessa usein työntekijöiden tietämättä tai puhumattakaan heidän suostumuksestaan; katsoo, että tätä käytäntöä ei pitäisi sallia, koska se loukkaa erittäin voimakkaasti työntekijän perusoikeutta yksityisyyteen, tietosuojaan ja ihmisarvoon sekä sosiaalisiin ja työhön liittyviin oikeuksiin ja vaikuttaa kielteisesti myös heidän mielenterveyteensä ja riippuu yksityisyyden loukkaamisen vakavuudesta, sen yleisestä tai mielivaltaisesta vaikutuksesta tai sille altistuvien henkilöiden suojatoimien puutteesta;
81. on huolissaan siitä, että samanlainen valvontariski esiintyy myös kouluympäristössä, kun tekoälyjärjestelmiä otetaan yhä enemmän käyttöön kouluissa, mikä heikentää lasten perusoikeuksia; toteaa, että tekoälyn vaikutukset lasten yksityisyyteen ja turvallisuuteen ovat moninaiset, ja katsoo, että ne sisältävät etuja, jotka liittyvät kykyyn ymmärtää tarkemmin ja täsmällisemmin lapsiin kohdistuvia uhkia, mutta myös sekä tahattomiin yksityisyyden loukkauksiin liittyviä riskejä; korostaa, että sekä myönteiset että kielteiset vaikutukset lasten yksityisyyteen ja turvallisuuteen edellyttävät tiivistä tutkimusta ja vastaavia suojatoimia; korostaa lisäksi, että lapsiin on kiinnitettävä erityistä huomiota tekoälyjärjestelmien kehittämisessä, koska lapset ovat erityisen herkkiä ja haavoittuvia;
(30)
Acemoglu, D., et al., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research, joulukuu 2020.