6.12.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 465/89 Teisipäev, 3. mai 2022
134.
täpsustab, et tehisintellektisüsteemide klassifitseerimisel kõrge riskiga tehisintellektiks tuleks lähtuda nende konkreetsest kasutusest ning liidu õiguses sätestatud põhiõigusi ning tervise- ja ohutuseeskirju rikkudes eeldatavalt tekkida võiva kahju kontekstist, laadist, tõenäosusest, tõsidusest ja võimalikust pöördumatusest; rõhutab, et sellise liigitusega peaksid kaasnema suunised ja parimate tavade vahetamise edendamine tehisintellekti arendajate jaoks; rõhutab, et õigust eraelu puutumatusele tuleb alati austada ja et tehisintellekti arendajad peaksid tagama andmekaitse-eeskirjade täieliku järgimise;
135. rõhutab, et tehisintellektisüsteemid, mis tõenäoliselt suhtlevad lastega või mõjutavad neid muul viisil, peaks arvestama nende õigusi ja nõrki kohti ning vastama kõige kõrgematele olemasolevatele ohutuse, turvalisuse ja privaatsuse nõuetele vaikimisi ja oma ülesehitusest tulenevalt;
136. märgib, et keskkond, milles tehisintellektisüsteemid toimivad, võib ettevõtjatevahelises keskkonnas (B2B) erineda ettevõtja ja tarbija vahelisest keskkonnast; juhib tähelepanu sellele, et tarbijaõigusi tuleb tarbijakaitset käsitlevate õigusaktidega õiguslikult kaitsta; rõhutab, et kuigi ettevõtjad saavad vastutusega seotud ja muid õiguslikke probleeme kiiremini ja kulutõhusamalt lahendada lepinguliste vahendite abil otse äripartneritega, võib vaja minna õigusakte, mis kaitseksid väikeettevõtteid turgu valitsevate turuosaliste turuvõimu kuritarvitamise eest kas kaubandusliku või tehnoloogilise kinnistumise, turule sisenemise barjääride või moondunud teabe tõttu; rõhutab, et samuti on vaja seoses keerukate nõuetega arvesse võtta VKEde ja idufirmade vajadusi, et vältida nende ebasoodsamasse olukorda seadmist võrreldes suuremate ettevõtetega, kellel on ressursse märkimisväärsete õigus- ja eeskirjadele vastavust kontrollivate osakondade ülalpidamiseks;
137. rõhutab vajadust rakendada põhimõtetel rajanevat lähenemisviisi uutest tehnoloogilistest võimalustest tulenevate avatud eetiliste küsimuste puhul, mis tulenevad tehisintellektirakendustest ja nende müügist, kaasa arvatud selliste kohustuslike aluspõhimõtete nagu kahju tegemise vältimise põhimõte, inimväärikuse austamise põhimõte ja demokraatliku protsessi kaitse puhul; märgib, et head tavad tehisintellekti arendamisel, näiteks inimkeskne tehisintellekt, vastutustundlik juhtimine, läbipaistvuse ja selgitatavuse põhimõtted, ning ka kestliku tehisintellekti põhimõtted, mis on täielikult kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030, on tehisintellekti valdkonna kujundamisel olulised komponendid;
138. tunnistab, et tehisintellekti algoritme ei ole alati võimalik täielikult kallutatusest vabastada, sest ideaalset veavabade andmete eesmärki on väga raske või peaaegu võimatu saavutada; märgib, et isegi testitud tehisintellektisüsteemi puhul esineb paratamatult reaalseid stsenaariume, mis võivad anda kallutatud tulemusi, kui süsteemi kasutatakse keskkonnas, mis erineb selle treening- ja testimisandmetest; rõhutab, et EL peaks püüdma parandada andmekogumite ja algoritmide läbipaistvust, tegema tehisintellekti arendajatega väga tihedat koostööd, et tasakaalustada ja vähendada struktuurset ühiskondlikku kallutatust, ning kaaluma kohustuslikke inimõigustega seotud hoolsuskohustuse eeskirju juba arenduse varases etapis;
139.
täpsustab, et tehisintellektisüsteemide sisulise läbipaistvuse või selgitatavusega seotud kohustusi, mis on paljudel juhtudel kasulikud, ei pruugi olla võimalik igal üksikjuhul rakendada; märgib, et intellektuaalomandi õigusi ja ärisaladusi tuleb kaitsta selliste ebaseaduslike tavade eest nagu tööstusspionaaž;
140. märgib, et intellektuaalomandit käsitlev õigusraamistik peab jätkuvalt stimuleerima ja kaitsma tehisintellekti innovaatoreid ning andma neile loomingu arendamise ja avaldamise eest tasuks patendid; leiab, et kehtivad seadused on enamasti tulevikukindlad, kuid teeb ettepaneku teatud kohandusteks, sealhulgas avatud lähtekoodiga elementide integreerimiseks, samuti riigihangete kasutamiseks, et vajaduse korral võimaldada tehisintellekti lahenduste jaoks avatud lähtekoodiga tarkvara; teeb ettepaneku uute patendilitsentside vormide kehtestamiseks, et tagada vahendite kättesaadavus piirkondadele ja algatustele, mis muidu ei saaks neid endale lubada;
141. on seisukohal, et selgetel eeskirjadel ja standarditel põhinev kohustuslik riskide eelhindamine, samuti andmekaitsealane mõjuhinnang, mida täiendavad kolmanda osapoole vastavushindamised asjakohase ja vajaliku CE-märgistusega, millele lisandub järelkontroll turujärelevalve kaudu, võiksid olla kasulikud, et tagada turul olevate tehisintellektisüsteemide ohutus ja usaldusväärsus; usub, et VKEde turult väljatõrjumise vältimiseks tuleb tihedas koostöös väikeettevõtetega välja töötada tehisintellekti käsitlevate õigusaktide järgimise standardid ja suunised, mis on rahvusvaheliselt võimalikult suures ulatuses ühtlustatud ja mis on tasuta kättesaadavad;