6.12.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 465/5 Teisipäev, 3. mai 2022
G.
arvestades, et sinise majanduse potentsiaali ärakasutamise ettekäändel ei tohi meredel ja ookeanidel rakendada ressursside kasutamise viise ja kasvumudeleid, mis on juba osutunud mittesäästvateks; arvestades, et mere- ja ookeaniressursside kasutamisel tuleb rangelt arvestada vajadusega tagada nende nõuetekohane majandamine ja säilitamine, muutmata mereökosüsteemide tasakaalu;
H.
arvestades, et mereruumi planeerimise direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peavad võtma arvesse selliste tegevuste ja kasutusviiside koostoimet nagu vesiviljelus, kalapüük ning taastuvenergia tootmise rajatised ja taristu, aga ka merekaableid, edendama asjakohaste tegevuste kooseksisteerimist ning kohaldama ökosüsteemipõhist lähenemisviisi;
I.
arvestades, et selleks, et ökoloogiliste võimaluste piires arenevat sinist majandust saaks pidada kestlikuks, ei pea mitte ainult kalandus- ja vesiviljelussektoris, vaid kõigis asjaomastes merendussektorites järgima võrdselt keskkonna, ühiskonna ja majanduse sammast;
J.
arvestades, et ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada vee-elusressursside nõuetekohane kaitse ja majandamine ning et kalandus ja vesiviljelus oleksid pikas plaanis kestlikud ja neid juhitaks viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saamise ja toiduvarude parema kättesaadavuse eesmärkidega;
K.
arvestades, et ühine kalanduspoliitika peaks aitama kalandussektoris, sealhulgas väikesemahulise kalapüügi sektoris suurendada tootlikkust ja saavutada inimväärne elatustase, samuti stabiliseerida turge ning tagama toidu kättesaadavuse;
L.
arvestades, et kestliku arengu 14. eesmärgi kohaselt on hädavajalik kaitsta ookeane, meresid ja mereressursse ning edendada nende kestlikku kasutamist, samas kui kestliku arengu 2. eesmärgi kohaselt on hädavajalik tagada toiduga kindlustatus; arvestades, et alleesmärgiga nr 14.1 soovitakse ennetada ja oluliselt vähendada 2025. aastaks igasugust merereostust, eelkõige maismaal toimuva tegevuse tagajärjel, kaasa arvatud mereprügi ja toitainetega saastamine;
M.
arvestades, et ookean on hädavajalik maapealse eluks, kuna see toodab 50 % hapnikust atmosfääris ning neelab umbes 25 % inimtekkelise süsinikdioksiidi heitkogustest ja 90 % ülemäärasest soojusest kliimasüsteemis, aga ka maailma kliima reguleerimiseks;
N.
arvestades, et mere elurikkuse taastamine, säilitamine ja kaitse ning mereressursside kestlik kasutamine on oluline miljoneid liike sisaldavate ookeanide tervise ja planeedi tervise kaitsmiseks ning mere ja merendusega seotud majandustegevusele aluse tagamiseks;
O.
arvestades, et andmete kogumine merede ja ookeanide kalavarude teaduslikuks seireks ja hindamiseks, sealhulgas nende varude hindamine ohututesse bioloogilistesse piiridesse jäämise seisukohast, on nende kestliku majandamise seisukohast äärmiselt oluline;
P.
arvestades, et märkimisväärne osa ookeanidest ja merepõhjast, eelkõige süvameres, on endiselt uurimata, ning arvestades, et sinise majanduse mis tahes tegevuse täieliku kestlikkuse tagamiseks on vaja täiendavaid teadusuuringuid;
Q.
arvestades, et kalandus ja vesiviljelus on sinise majanduse põhisektorid ning tähtsad valgu- ja mikrotoitainete allikad, mis on olulised toiduga kindlustatuse ja inimeste tervise jaoks;
R.
arvestades, et Euroopas on mere elurikkus surve all ning suure osa mereliikide ja -elupaikade kaitsestaatus on „ebasoodne“ või „teadmata“; arvestades, et mere elurikkuse vähenemisel on suur keskkonnaalane, sotsiaalne ja majanduslik mõju ELi kalandussektorile ning ranniku-, saarte ja äärepoolseimatele piirkondadele ning seetõttu tuleb see suundumus tagasi pöörata; arvestades, et elurikkus tuleb taastada koostöös kõigi sidusrühmadega, eelkõige kalandussektori ja teadusringkondadega;
S.
arvestades, et ranniku- ja saarekogukonnad on peamised sidusrühmad arutelus sinise majanduse potentsiaali ja selle rakendamise viiside üle;