C 465/84
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.12.2022
Teisipäev, 3. mai 2022
g) Korduvad järeldused kõigis kuues juhtumiuuringus
95. märgib, et tehisintellektitehnoloogiate kasutuselevõtuga kaasnevad selged ühiskondlikud hüved ja võimalused, mida saab ära kasutada ainult siis, kui ELis tegeletakse valdkonnaüleste takistustega kooskõlas põhiõiguste, -väärtuste ja õigusaktidega; väidab, et õigusaktide kattumist, turu killustatust, bürokraatlikke takistusi, kättesaadava digitaristu ja digioskuste puudumist ühiskonnas laiemalt ning ebapiisavaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse võib täheldada eelkõige kui takistusi usaldusväärse tehisintellekti edukale rakendamisele kõigis analüüsitud valdkondades;
96. järeldab lisaks uuritud juhtumiuuringute põhjal, et on olemas teatavad kasutusjuhtumid, mis on riskantsed või kahjulikud, kuid see ei pruugi olla tingimata seotud konkreetsete tehisintellektitehnoloogiate endaga, vaid nende rakendusvaldkondadega; tunnistab, et tulevases reguleerimises tuleb käsitleda nende riskidega seotud õigustatud probleeme, et tehisintellektitehnoloogiaid saaks ELis laialdaselt rakendada;
97. märgib, et kuigi tehisintellektist tulenevate võimalike riskide uurimine ja kategoriseerimine on oluline, näitasid juhtumiuuringud, et tehisintellektitehnoloogia võib pakkuda ka tõhusaid vastumeetmeid, mis suudavad neid riske leevendada või need kõrvaldada; rõhutab, et kuna tehisintellekt on kujunemisjärgus tehnoloogiate laiemas kontekstis alles varases arengujärgus, ei ole selle täielik potentsiaal ja riskid selged; juhib tähelepanu sellele, et lisaks üksikisikutele avalduvatele ohtudele tuleb tähelepanu pöörata ka laiemale ühiskondlikule ja mittemateriaalsele individuaalsele kahjule; rõhutab turuvõimu märkimisväärset tasakaalustamatust andmeturgudel ja sellega külgnevas tehisintellektipõhises majanduses; rõhutab, et aus konkurents ning idufirmade ja VKEde konkurentsitõkete kõrvaldamine on hädavajalikud, et jagada õiglaselt tehisintellektist saadav võimalik majanduslik ja ühiskondlik kasu, mis näib olevat märkimisväärne nii ELis kui ka kogu maailmas;
3.
ELi koht üleilmses tehisintellektialases konkurentsis
98. täheldab ägedat üleilmset tehisintellektialast konkurentsi, kus EL ei ole veel oma püüdlusi täitnud; vaatleb järgmistes punktides ELi üleilmset konkurentsivõimet seoses tehisintellektiga ning võrdleb seda Hiina ja USA konkurentsivõimega, keskendudes kolmele põhielemendile: regulatiivne lähenemisviis, turupositsioon ja investeeringud; tunnistab siiski, et riikidevahelisi turge ja korporatsioone ei ole lihtne piiriüleselt piiritleda, kuna enamikul tehnoloogiaettevõtetel on kliente, aktsionäre, töötajaid ja tarnijaid paljudes eri riikides;
a) Regulatiivne lähenemisviis
99. märgib, et USA ei ole veel kehtestanud horisontaalseid õigusakte digivaldkonnas ning on seni keskendunud sektoripõhistele õigusaktidele ja investeeringute hõlbustamisele, sealhulgas erasektori innovatsiooni maksumeetmete kaudu, eelkõige oma tehnoloogiahiidude ja juhtivate ülikoolide seas; märgib, et vaatamata hiljutistele arengutele, mis näitavad aktiivsemat rolli poliitika kujundamisel, on USA lähenemisviis seni peamiselt kajastanud keskendumist ettevõtjatele õiguslike suuniste andmisele, teadusprojektidesse investeerimisele ja innovatsiooni teelt tajutavate takistuste kõrvaldamisele;
100.
rõhutab, et 2019. aasta Ameerika tehisintellektialgatuse seaduses tehti kergeid ümberkorraldusi, sest lisaks rahastamise ümbersuunamisele, töötajate ümberõppele ja digitaristu tugevdamisele teatas USA valitsus usaldusväärse tehisintellekti jaoks ühiste standardite väljatöötamisest; märgib siiski, et saadud kümme põhimõtet sõnastati väga üldiselt, et võimaldada igal valitsusasutusel luua valdkondlikke eeskirju; loodab, et kuigi praegune USA administratsioon kavatseb 2022. aastal esitada uue õiguste deklaratsiooni tehisintellektiga seotud kahjude piiramiseks, jääb USA lähenemisviis turupõhiseks;
101. rõhutab, et Hiina president Xi Jinping toonitas juba 2013. aastal tehnoloogia tähtsust geopoliitikas, avaliku poliitika rolli pikaajaliste eesmärkide määratlemisel ning asjaolu, et tehisintellektitehnoloogiad pakuvad võimalust oma sõjalist võimu taastada; rõhutab lisaks, et Hiina valitsus esitas seejärel 2015. aastal tegevuskava „Made in China 2025“ ja 2017. aastal järgmise põlvkonna tehisintellekti arengukava, mille mõlema selge eesmärk oli muuta Hiina 2030. aastaks tehisintellekti valdkonnas ülemaailmseks liidriks; märgib, et 2018. aasta Hiina tehisintellekti standardimist käsitlevas valges raamatus on täiendavalt kirjeldatud, kuidas sotsialistlik turumajandus saab välja töötada rahvusvahelisi standardeid ja osaleda strateegiliselt rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides; märgib, et Hiinas on kehtestatud soovitussüsteeme käsitlevad eeskirjad ja tehisintellekti eetikakoodeks;