6.12.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 465/81 Teisipäev, 3. mai 2022
76. rõhutab rolli, mida tehisintellekt võib etendada Euroopa ja liikmesriikide ametiasutuste jõustamismeetmete toetamisel, eelkõige tolli ja turujärelevalve valdkonnas; on arvamusel, et tehisintellekti abil saab kaubandus- ja tolliprotseduure muuta tõhusamaks ja kulutasuvamaks, suurendades nõuete täitmist ja tagades, et ühtsele turule pääsevad ainult ohutud tooted; juhib tähelepanu Kanada Piirivalveameti hindamise ja tulude haldamise süsteemi näitele, mis lihtsustab oluliselt impordi- ja ekspordimenetlusi, kasutades kvalifitseeritud tehisintellektipõhist riskihindamist ja ühtlustatud digitaliseeritud teabehaldust, et vähendada vajadust pikkade kontrollide järele;
e) Tehisintellekt ja tööturg
77. märgib, et tehisintellekt mõjutab üha enam tööturgu, töökohta ja sotsiaalvaldkonda ning et tehnoloogiliste muutuste mõju tööle ja tööhõivele on mitmetahuline; rõhutab, et tehisintellekti kasutamine selles valdkonnas tekitab mitmeid eetilisi, õiguslikke ja tööhõivega seotud probleeme; on mures, et tööturu seisukohast võib digitaliseerimine tuua kaasa tööjõu ümberkorraldamise ja teatavate tööhõivesektorite võimaliku kadumise; on veendunud, et tehisintellekti kasutuselevõtt koos vajaliku tugitaristu, hariduse ja koolitusega võib suurendada kapitali ja tööviljakust, innovatsiooni, kestlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist;
78. rõhutab, et kuigi tehisintellekt võib asendada mõningaid ülesandeid, sealhulgas korduvaid, raskeid, töömahukaid või ohtlikke ülesandeid, võib see aidata parandada ka oskusi, tõsta töö kvaliteeti ja luua uusi kõrgema lisandväärtusega töökohti, jättes rohkem aega stimuleerivate ülesannete täitmiseks ja karjääri arendamiseks; rõhutab, et praegu asendab või täiendab tehisintellekt inimesi erinevate osaülesannete puhul, kuid sellel ei ole veel nähtavaid märkimisväärseid üldisi tööturutagajärgi (30); rõhutab siiski, et sissetulekute ebavõrdsus võib suureneda, kui tehisintellekt suurendab kõrge kvalifikatsiooniga elukutsete nõudlust ja asendab madala kvalifikatsiooniga elukutsete nõudluse; lisab, et mis tahes sellest tulenevat majanduslikku ja sotsiaalset mõju tuleb leevendada asjakohaste meetmete, teadusuuringute ja prognoosimisega ning selleks tuleb valmistuda, investeerides tööjõu ümber- ja täiendõppesse, keskendudes alaesindatud rühmadele, nagu naised ja vähemused, keda see üleminek tõenäoliselt kõige rohkem mõjutab, ning edendades mitmekesisust tehisintellektisüsteemide arendamise kõigis etappides; on mures, et tehisintellekt võib põhjustada oskuste kadumise protsessi ning luua ja juurutada madalapalgalist, vähese autonoomiatasemega tööd ja laiendada ebatüüpilist, paindlikku (või juhuslikku) tööd; rõhutab, et algoritmiline juhtimine võib tekitada jõudude tasakaalustamatust juhtkonna ja töötajate vahel ning ebaselgust otsuste tegemisel;
79. rõhutab, et tehisintellekti kasutuselevõtt annab võimaluse edendada organisatsioonides olulisi kultuurimuutusi, sealhulgas parandades tööohutust, töö- ja eraelu tasakaalu ning pakkudes töötajatele õigust mitte olla kättesaadav ning tõhusamaid koolitusvõimalusi ja juhendamist; juhib sellega seoses tähelepanu OECD soovitustele, milles rõhutatakse, et automatiseerimine võib põhjustada ka tööaja lühendamist, parandades seeläbi töötajate elutingimusi ja tervist; on arvamusel, et tehisintellekti inimressursipõhised rakendused võivad luua ka uusi töövõimalusi, eelkõige neile, kes selliste piirangute tõttu, nagu puue või elutingimused, on olnud seni sunnitud töötama vähem kvalifitseeritud töökohtadel; rõhutab vajadust kasutada tehisintellekti abi töökohal, et anda inimestele aega oma toodangu kvaliteedi parandamiseks, selle asemel et lihtsalt suurendada töökoormust;
80. mõistab hukka tehisintellektil põhineva jälgimise laialdasema kasutamise töökohal, mis toimub sageli ilma töötajate teadmata, rääkimata nende nõusolekust, eelkõige kaugtöö kontekstis; on seisukohal, et seda praktikat ei tohiks lubada, kuna see on äärmiselt kuritarvitav eraelu puutumatuse, andmekaitse ja töötajate inimväärikuse ning sotsiaalsete ja tööalaste õiguste suhtes ning avaldab negatiivset mõju töötajate vaimsele tervisele tulenevalt sissetungi tasemest, selle üldisest või valimatust mõjust ning kaitse puudumisest mõjutatud isikute jaoks;
81. väljendab muret, et sarnane jälgimise oht esineb ka koolikeskkonnas, kuna tehisintellektisüsteemid võetakse koolides üha enam kasutusele ja see kahjustab laste põhiõigusi; märgib, et tehisintellekti mõju laste eraelu puutumatusele, turvalisusele ja julgeolekule on väga erinev, alates kasust, mis on seotud võimega mõista lapsi ähvardavaid ohte suurema spetsiifilisuse ja täpsusega, kuni ohtudeni, mis on seotud eraelu puutumatuse tahtmatute rikkumistega; rõhutab, et nii positiivne kui ka negatiivne mõju laste eraelu puutumatusele, turvalisusele ja julgeolekule nõuab hoolikat uurimist ja vastavaid kaitsemeetmeid; rõhutab lisaks, et tehisintellektisüsteemide arendamisel tuleb lastele erilist tähelepanu pöörata ja neid kaitsta, sest nad on eriti tundlikud ja eriti vähe kaitstud;
(30)
Acemoglu, D. jt, „AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies“ (Tehisintellekt ja töö: tõendid vabade veebitöökohtade valdkonnast), riiklik majandusuuringute büroo, detsember 2020.