C 465/84
DA
Den Europæiske Unions Tidende
6.12.2022
Tirsdag den 3. maj 2022
g) Konklusioner, som går igen i alle seks casestudier 95. bemærker, at der er klare samfundsmæssige fordele og muligheder forbundet med indførelsen af AI-teknologier, som kun kan udnyttes, hvis gennemgående forhindringer fjernes i EU i overensstemmelse med grundlæggende rettigheder, værdier og lovgivning; påpeger, at overlappende lovgivning, markedsfragmentering, bureaukratiske forhindringer, en mangel på tilgængelig digital infrastruktur og digitale færdigheder i samfundet som helhed og utilstrækkelige investeringer i forskning og udvikling kan observeres som hindringer for succesfuld anvendelse af pålidelig AI på alle de analyserede områder; 96. konkluderer endvidere ud fra de undersøgte casestudier, at der er bestemte brugstilfælde, der er risikable eller skadelige, men at det ikke nødvendigvis er selve de specifikke AI-teknologier, men deres anvendelsesområder; erkender, at fremtidig regulering skal tage højde for legitime betænkeligheder i forbindelse med disse risici, hvis AI-teknologier skal finde bred anvendelse i EU; 97. påpeger, at det ganske vist er vigtigt at undersøge og kategorisere de potentielle risici, som AI indebærer, men at casestudierne viser, at AI-teknologierne kan give os nogle effektive modforanstaltninger, som kan mindske eller eliminere disse risici; understreger, at eftersom AI stadig befinder sig i en tidlig fase af sin udvikling i en bredere kontekst af fremspirende teknologier, er dens fulde potentiale og dens risici usikre; påpeger, at der er behov for ikke kun at se på risiciene for enkeltpersoner, men også på den skadelige virkning på samfundet som helhed og på de individuelle ikkeøkonomiske skader; understreger de betydelige ubalancer i markedsstyrken, der eksisterer på datamarkederne og i den dertil knyttede AI-økonomi; betoner, at fair konkurrence og fjernelse af hindringer for, at startupvirksomheder og SMV'er kan konkurrere, er afgørende for en retfærdig fordeling af de mulige fordele ved AI i økonomisk og samfundsmæssig henseende, som lader til at være betydelige både i EU og globalt;
3.
EU's placering i den globale AI-konkurrence 98. bemærker den hårde globale AI-konkurrence, hvor EU endnu ikke har opfyldt sine ambitioner; undersøger i de følgende afsnit EU's globale konkurrenceevne med hensyn til AI ved at sammenligne den med Kinas og USA's og fokusere på tre centrale elementer: lovgivningsmæssig tilgang, markedsposition og investeringer; erkender imidlertid, at transnationale markeder og selskaber ikke så nemt kan afgrænses på tværs af nationale grænser, da de fleste teknologivirksomheder har kunder, aktionærer, medarbejdere og leverandører i mange forskellige lande;
a) Lovgivningsmæssig tilgang 99. bemærker, at USA endnu ikke har indført horisontal lovgivning på det digitale område og indtil videre har fokuseret på sektorspecifikke love og fremme af investeringer, herunder gennem skatteforanstaltninger for innovation i den private sektor, især hos landets teknologigiganter og førende universiteter; konstaterer, at den amerikanske tilgang hidtil for det meste har afspejlet et fokus på at yde juridisk rådgivning til virksomheder, investere i forskningsprojekter og fjerne hindringer for innovation, selv om den seneste udvikling viser en stadigt mere aktiv rolle i den politiske beslutningstagning; 100. understreger, at den amerikanske Artificial Intelligence Initiative Act fra 2019 indebar en mindre justering, da den amerikanske regering ud over at sørge for omdirigering af finansiering, omskoling af arbejdstagere og styrkelse af den digitale infrastruktur også bebudede udvikling af fælles standarder for pålidelig AI; bemærker dog, at de ti principper, der var resultatet heraf, var meget bredt formuleret for at gøre det muligt for de enkelte offentlige myndigheder at udarbejde sektorspecifikke regler; forventer, at selv om den nuværende amerikanske regering har planer om at fremlægge en ny borgerrettighedslov (bill of rights) i 2022 for at begrænse AI-skadeligheden, så vil den amerikanske tilgang forblive markedsbaseret; 101. fremhæver, at Kinas præsident Xi Jinping allerede i 2013 understregede teknologiernes geopolitiske vigtighed, den offentlige politiks rolle i fastsættelsen af langsigtede mål og den kendsgerning, at AI-teknologier giver mulighed for at relancere landets militære magt; understreger endvidere, at den kinesiske regering herefter fremlagde Made in China 2025-planen i 2015 og udviklingsplanen om næste generation af AI i 2017, som begge omfattede det klare mål at gøre Kina til verdensførende inden for AI senest i 2030; bemærker, at det i den kinesiske AI-standardiseringshvidbog fra 2018 desuden blev opridset, hvordan den socialistiske markedsøkonomi kan udvikle internationale standarder og strategisk deltage i internationale standardiseringsorganisationer; bemærker, at der er indført regler om anbefalingssystemer samt en etisk kodeks for AI i Kina;