6.12.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 465/81 Tirsdag den 3. maj 2022
76. fremhæver den rolle, som AI kan spille med hensyn til at hjælpe europæiske og nationale myndigheder med at håndhæve reglerne, navnlig inden for told og markedsovervågning; er af den opfattelse, at handels- og toldprocedurer kan gøres mere effektive og omkostningseffektive ved hjælp af AI ved at øge overholdelsen og sørge for, at kun sikre produkter kommer ind på det indre marked; henviser til eksemplet med systemet hos Canadas Border Services Agency Assessment and Revenue Management (CARM), som i høj grad har forenklet import- og eksportprocedurer ved hjælp af en kvalificeret AI-risikovurdering og strømlinet digitaliseret informationsstyring og dermed mindsket behovet for langvarige inspektioner;
e) AI og arbejdsmarkedet
77. bemærker, at AI i stigende grad påvirker arbejdsmarkedet, arbejdspladsen og det sociale område, og at indvirkningerne af teknologiske ændringer på arbejde og beskæftigelse er mangesidede; fremhæver, at anvendelsen af AI på dette område medfører en række etiske, juridiske og ansættelsesrelaterede udfordringer; er i relation til arbejdsmarkedet bekymret for, at digitalisering kan føre til omorganisering af arbejdskraften og til, at visse beskæftigelsessektorer eventuelt helt forsvinder; mener, at indførelsen af AI, hvis den kombineres med den nødvendige understøttende infrastruktur og uddannelse, kan øge kapitalens og arbejdskraftens produktivitet, innovationen, den bæredygtige vækst og jobskabelsen;
78. understreger, at selv om AI vil overtage nogle opgaver, herunder repetitive, tunge, arbejdskraftintensive og farlige opgaver, kan den også bidrage til at forbedre færdigheder, højne kvaliteten af arbejde og skabe ny beskæftigelse med højere kvalitet, hvilket vil frigøre mere tid til stimulerende opgaver og karriereudvikling; understreger, at AI p.t. allerede erstatter eller komplementerer mennesker i en delmængde af opgaver, men at den endnu ikke har væsentlige mærkbare sammenlagte konsekvenser på arbejdsmarkedet (30); understreger dog muligheden for en stigning i indkomstuligheden, hvis AI øger antallet af højtkvalificerede job og erstatter lavtkvalificerede job; tilføjer, at eventuelle økonomiske og sociale konsekvenser heraf skal modvirkes ved hjælp af passende foranstaltninger, forskning og fremsyn, og at vi må være forberedte på dem ved at investere i omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken med fokus på underrepræsenterede grupper såsom kvinder og minoriteter, som sandsynligvis vil blive påvirket mest af denne omstilling, og ved at fremme mangfoldighed i alle faser af AI-systemudviklingen; er bekymret for, at AI kan resultere i degenerering af arbejdet og skabe og integrere arbejde med dårlig aflønning og ringe autonomi samt øge omfanget af atypisk eller fleksibelt arbejde (eller »daglejer«-arbejde); understreger, at algoritmeforvaltning kan føre til magtubalancer mellem ledelse og medarbejdere og uklarhed i forbindelse med beslutningstagning;
79. fremhæver, at udbredelsen af AI giver en mulighed for at fremme en væsentlig kulturændring hos organisationer, herunder gennem bedre sikkerhed på arbejdspladsen, bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, idet der gives ret til at koble fra og mere effektive uddannelsesmuligheder og vejledning til medarbejderne; henleder i den forbindelse opmærksomheden på OECD's henstillinger, som understreger, at automatisering kan føre til en nedsættelse af arbejdstiden, således at man forbedrer arbejdstagernes levevilkår og sundhed; er af den opfattelse, at AI-applikationer, som hjælper mennesker, også kan skabe nye jobmuligheder, især for dem, som på grund af begrænsninger såsom handicap eller livsomstændigheder hidtil har været bundet til mindre kvalificerede job; understreger behovet for at bruge AI-bistand på arbejdspladsen for at give mennesker tid til at forbedre kvaliteten af deres output i stedet for blot at øge arbejdsbyrden;
80. fordømmer den stigende anvendelse af AI-foranlediget overvågning på arbejdspladsen, som ofte foregår uden arbejdstagernes viden, endsige deres samtykke, navnlig også i forbindelse med telearbejde; fastholder, at denne praksis ikke bør tillades, da den er ekstremt krænkende for den grundlæggende rettighed til privatlivets fred, databeskyttelse og arbejdstagerens menneskelige værdighed og til sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder og også har negative konsekvenser for arbejdstagernes mentale helbred som følge af graden af indgriben, dens ubegrænsede eller vilkårlige effekt og manglende sikkerhedsforanstaltninger for berørte individer;
81. er bekymret over, at en lignende risiko for overvågning også forefindes på skoler, med den stigende indførelse af AI-systemer i skoler, hvilket underminerer børns grundlæggende rettigheder; bemærker, at de konsekvenser, som AI har for børns privatliv og sikkerhed, falder ind under et bredt spektrum af konsekvenser, fra fordele i form af muligheden for at opnå en mere specifik og præcis forståelse af de trusler, som børn står over for, til risici i forbindelse med utilsigtede krænkelser af privatlivet; understreger, at både de positive og negative konsekvenser for børns privatliv og sikkerhed kræver en grundig undersøgelse og tilhørende beskyttelsesforanstaltninger; understreger endvidere, at børn skal have særlig opmærksomhed og beskyttelse i forbindelse med udviklingen af AI-systemer på grund af deres særligt følsomme karakter og særlige sårbarheder;
(30)
Acemoglu, D., et al., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research, december 2020.