C 465/84
CS
Úřední věstník Evropské unie
6.12.2022
Úterý 3. května 2022
g) Závěry, které jsou společné pro všech šest případových studií
95. konstatuje, že s přijetím technologií UI jsou spojeny jasné společenské přínosy a příležitosti, které lze využít pouze tehdy, budou-li v EU řešeny průřezové překážky, a to v souladu se základními právy, hodnotami a právními předpisy; konstatuje, že překážky bránící úspěšnému uplatňování UI ve všech analyzovaných oblastech lze spatřovat zejména v překrývání právních předpisů, roztříštěnosti trhu, byrokratických překážkách, nedostatku dostupné digitální infrastruktury a digitálních dovedností v širší společnosti a nedostatečných investicích do výzkumu a vývoje;
96. z prošetřovaných případových studií dále vyvozuje, že existují určité případy použití, které jsou rizikové nebo škodlivé, ale že se nemusí nutně jednat o specifické technologie UI samotné, ale o jejich oblasti použití; uznává, že budoucí regulace musí řešit oprávněné obavy týkající se těchto rizik, aby se technologie UI mohly v EU široce uplatňovat;
97. konstatuje, že jakkoli je důležité zkoumat a kategorizovat možná rizika, která s sebou nese UI, případové studie svědčí o tom, že technologie UI nám mohou poskytnout účinná protiopatření, která jsou schopna tato rizika zmírnit nebo jim zcela zamezit; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že UI je v širším kontextu vznikajících technologií stále v počátečních fázích svého vývoje, její plný potenciál a rizika nejsou jistá; poukazuje na to, že je třeba se zabývat nejen riziky pro jednotlivce, ale také širšími společenskými škodami a nehmotnými individuálními škodami; zdůrazňuje významnou nerovnováhu tržní síly na trzích s daty a přilehlé ekonomice UI; zdůrazňuje, že spravedlivá hospodářská soutěž a odstranění překážek, které začínajícím podnikům a malým a středním podnikům brání v hospodářské soutěži, mají zásadní význam pro spravedlivé rozdělení potenciálních přínosů UI z hospodářského a společenského hlediska, které jsou v EU i v celosvětovém měřítku zřejmě značné;
3.
Postavení EU v celosvětové soutěži na poli UI
98. bere na vědomí tvrdou globální konkurenci v oblasti UI, v níž EU dosud nesplnila své ambice; v následujících částech se snaží zhodnotit globální konkurenceschopnost EU na poli UI na základě srovnání s konkurenceschopností Číny a USA, přičemž se zaměřuje na tři klíčové body: regulační přístup, postavení na trhu a investice; uznává však, že nadnárodní trhy a korporace nelze snadno vymezit přes hranice států, neboť většina technologických společností má zákazníky, akcionáře, zaměstnance a dodavatele v mnoha různých zemích;
a) Regulační přístup
99. konstatuje, že USA dosud nezavedly horizontální právní předpisy v digitální oblasti a zatím se zaměřují na odvětvové právní předpisy a usnadňování investic, a to i prostřednictvím daňových opatření týkajících se inovací v soukromém sektoru, zejména u svých technologických gigantů a předních univerzit; konstatuje, že navzdory nedávnému vývoji, který ukazuje na aktivnější úlohu tvorby politik, přístup USA dosud většinou odrážel zaměření na poskytování právního poradenství podnikům, investice do výzkumných projektů a odstraňování vnímaných překážek bránících inovacím;
100. zdůrazňuje, že zákon o americké iniciativě pro UI z roku 2019 přinesl mírnou změnu v přístupu, jelikož kromě přesměrování financování, rekvalifikace pracovníků a posílení digitální infrastruktury vláda USA oznámila vypracování společných norem pro důvěryhodnou UI; konstatuje však, že výsledných 10 zásad bylo formulováno velmi obecně, tak aby každá vládní agentura mohla stanovit zvláštní odvětvové předpisy; očekává, že ačkoli stávající vláda USA plánuje předložit v roce 2022 nový zákon o právech, který má omezit škody způsobené UI, přístup USA bude i nadále vycházet z potřeb trhu;
101. upozorňuje na to, že čínský prezident Si Ťin-pching již v roce 2013 zdůraznil význam technologií v geopolitice, úlohu veřejných politik při vymezování dlouhodobých cílů a skutečnost, že technologie UI nabízí příležitost znovu prokázat svou vojenskou sílu; dále zdůrazňuje, že v návaznosti na to čínská vláda v roce 2015 předložila plán „Made in China 2025“ a v roce 2017 plán rozvoje UI nové generace, přičemž cílem obou těchto plánů je to, aby se Čína stala do roku 2030 v oblasti UI světovým lídrem; konstatuje, že v čínské bílé knize o normalizaci v oblasti UI z roku 2018 bylo následně nastíněno, jak může socialistické tržní hospodářství vytvářet mezinárodní normy a jak se může strategicky zapojit do činnosti mezinárodních normalizačních organizací; bere na vědomí zavedení pravidel pro doporučovací systémy a etického kodexu pro UI v Číně;