6.12.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 465/81 Úterý 3. května 2022
76. zdůrazňuje úlohu, kterou může UI hrát při podpoře donucovacích opatření ze strany evropských a vnitrostátních orgánů, zejména v oblasti cel a dozoru nad trhem; je toho názoru, že prostřednictvím UI lze zvýšit účinnost a nákladovou efektivnost obchodu a celních postupů tím, že se zvýší dodržování předpisů a zajistí se, aby na jednotný trh vstupovaly pouze bezpečné výrobky; poukazuje na příklad systému kanadské agentury pro posuzování a správu příjmů (CARM), který značně zjednodušuje dovozní a vývozní postupy za použití kvalifikovaného posouzení rizik UI a efektivnější digitalizované správy informací, které snižují potřebu zdlouhavých kontrol;
e) UI a trh práce
77. konstatuje, že UI stále více ovlivňuje trh práce, pracoviště a sociální oblast a že dopady technologických změn na práci a zaměstnanost jsou mnohostranné; zdůrazňuje, že využívání UI v této oblasti vede k řadě etických a právních problémů a výzev v oblasti zaměstnanosti; je znepokojen tím, že pokud jde o trh práce, mohla by digitalizace vést k reorganizaci pracovní síly a k možnému zániku některých odvětví zaměstnanosti; domnívá se, že přijetí UI ve spojení s nezbytnou podpůrnou infrastrukturou, vzděláváním a odbornou přípravou by mohlo zvýšit kapitál a pracovní produktivitu, inovace, udržitelný růst a tvorbu pracovních míst;
78. zdůrazňuje, že ačkoli UI může nahradit některé úkoly, včetně rutinních, těžkých, namáhavých nebo nebezpečných úkolů, mohla by rovněž pomoci zlepšit dovednosti, zvýšit kvalitu práce a vytvořit nová, hodnotnější pracovní místa a ponechat více času na motivaci a kariérní rozvoj; zdůrazňuje, že UI již v současné době nahrazuje nebo doplňuje člověka v určitých dílčích úkolech, ale že významné souhrnné důsledky UI pro trh práce nejsou dosud zjistitelné (30); zdůrazňuje nicméně, že pokud UI zvýší množství vysoce kvalifikovaných povolání a nahradí profese s nízkou kvalifikací, může vést ke zvýšení příjmové nerovnosti; dodává, že veškeré hospodářské a sociální důsledky, které z toho vyplývají, je třeba zmírnit vhodnými opatřeními, výzkumem a prozíravostí a připravit se na ně investováním do rekvalifikace a zvyšování kvalifikace pracovní síly se zaměřením na nedostatečně zastoupené skupiny, jako jsou ženy a menšiny, kterých se tato transformace pravděpodobně dotkne nejvíce, a podporou rozmanitosti ve všech fázích vývoje systémů UI; je znepokojen tím, že by UI mohla produkovat procesy ztráty kvalifikace a vytvářet a začleňovat špatně placenou, málo autonomní práci a rozšiřovat atypickou, flexibilní (nebo „zakázkovou“) práci; zdůrazňuje, že algoritmické řízení by mohlo vést k nerovnováze moci mezi vedením a zaměstnanci a k nejasnosti rozhodování;
79. zdůrazňuje, že zavádění UI je příležitostí k podpoře významných kulturních změn v rámci organizací, včetně zvýšení bezpečnosti na pracovišti, zlepšení rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, poskytnutí práva odpojit se a zlepšení příležitostí k efektivní odborné přípravě a poradenství pro zaměstnance; v tomto ohledu poukazuje na doporučení OECD, v nichž se zdůrazňuje, že automatizace by mohla rovněž vést ke snížení pracovní doby, a tím zlepšit životní podmínky a zdraví pracovníků; je toho názoru, že aplikace UI rozšiřující lidský potenciál by mohly rovněž vytvářet nové pracovní příležitosti, zejména pro osoby, které v důsledku svého omezení (zdravotní postižení nebo životní podmínky) mohly dosud vykonávat pouze méně kvalifikovanou práci; zdůrazňuje, že je třeba využívat pomoc v oblasti UI na pracovišti s cílem poskytnout lidem čas na zlepšení kvality jejich výstupů namísto pouhého zvyšování pracovní zátěže;
80. odsuzuje zvýšené sledování osob za využití UI na pracovišti, k němuž často dochází bez vědomí pracovníků, natož s jejich souhlasem, zejména v souvislosti s prací z domova; trvá na tom, že tato praxe by neměla být povolena, neboť je v naprostém rozporu se základním právem na soukromí, ochranou údajů a lidskou důstojností pracovníka a se sociálními a pracovními právy a má rovněž negativní dopad na duševní zdraví pracovníků z důvodu značné míry zásahu do soukromí, plošného nebo nerozlišujícího účinku a chybějících záruk pro dotčené osoby;
81. je znepokojen tím, že podobné riziko dohledu ze strany umělé inteligence existuje i ve školním prostředí, neboť systémy umělé inteligence jsou ve školách stále častěji přijímány, což oslabuje základní práva dětí; konstatuje, že důsledky UI pro soukromí, bezpečnost a ochranu dětí dosahují širokého spektra, od výhod spojených se schopností porozumět hrozbám, jimž děti čelí, s větší specifičností a přesností, až po rizika spojená s nezamýšleným porušováním soukromí; zdůrazňuje, že pozitivní i negativní důsledky pro soukromí, bezpečnost a ochranu dětí vyžadují pečlivé posouzení a odpovídající záruky; dále zdůrazňuje, že zvláštní pozornost dětem je třeba věnovat při vývoji systémů UI s cílem zaručit jim ochranu vzhledem k jejich obzvláště citlivé povaze a specifické zranitelnosti;
(30)
Acemoglu, D., et al., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research (Národní úřad pro hospodářský výzkum), prosinec 2020.