6.12.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 465/81 Вторник, 3 май 2022 r.
76. подчертава ролята, която ИИ може да играе за подпомагане на действията по правоприлагане от страна на европейските и националните органи, особено в областта на митниците и надзора на пазара; счита, че търговските и митническите процедури могат да станат по-ефикасни и по-ефективни от гледна точка на разходите чрез ИИ, като се повиши съответствието и се гарантира, че само безопасни продукти навлизат в единния пазар; посочва примера на Канадската агенция за оценка и управление на приходите (CARM), която значително опростява процедурите за внос и износ, като използва квалифицирана оценка на риска, основана на ИИ, и рационализирано цифровизирано управление на информацията, за да се намали необходимостта от продължителни проверки;
д) ИИ и пазарът на труда 77. отбелязва, че ИИ оказва все по-голямо влияние върху пазара на труда, работните места и социалната сфера и че въздействието на технологичните промени върху труда и заетостта е многостранно; подчертава, че употребата на ИИ в тази област поражда редица етични, правни и свързани със заетостта предизвикателства; изразява загриженост, че по отношение на пазара на труда цифровизацията може да доведе до реорганизация на работната ръка и до потенциалното изчезване на някои сектори на заетостта; счита, че внедряването на ИИ, ако се комбинира с необходимата инфраструктура за подкрепа и обучение, може да увеличи капитала и производителността на труда, иновациите, устойчивия растеж и създаването на работни места; 78. подчертава, че въпреки че ИИ може да замени някои задачи, включително повтарящи се, тежки, трудоемки или опасни задачи, той може да допринесе за подобряването на умения и повишаването на качеството на работа и да създаде нова заетост с добавена стойност, като оставя повече време за стимулиращи задачи и професионално развитие; подчертава, че понастоящем ИИ вече замества или допълва хората в част от задачите, но че все още няма забележими значителни съвкупни последици за пазара на труда (30); подчертава въпреки това възможността за увеличаване на неравенството в доходите, ако ИИ увеличи броя на професиите с висока квалификация и замени професиите с ниска квалификация; добавя, че всички произтичащи от това икономически и социални последици трябва да бъдат смекчени чрез подходящи мерки, научни изследвания и прогнози и да бъдат подготвени чрез инвестиции в преквалификация и повишаване на квалификацията на работната ръка с акцент върху недостатъчно представените групи като жените и малцинствата, които вероятно ще бъдат най-силно засегнати от този преход, и чрез насърчаване на многообразието на всички етапи от развитието на системите с ИИ; изразява загриженост, че ИИ би могъл да доведе до процеси на загуба на умения и да създаде и внедри нископлатен труд със слаба автономност и да увеличи нетипичната, гъвкава (или „гиг“) работа; подчертава, че алгоритмичното управление би могло да доведе до неравнопоставеност между ръководството и служителите и неяснота относно вземането на решения; 79. подчертава, че възприемането на ИИ предлага възможност за насърчаване на значителна културна промяна в организациите, включително чрез повишаване на безопасността на работното място и по-добър баланс между професионалния и личния живот и чрез предлагане на правото на откъсване от работната среда и по-ефективни възможности за обучение и насоки за служителите; във връзка с това посочва препоръките на ОИСР, като подчертава, че автоматизацията би могла също така да доведе до намаляване на работното време, като по този начин се подобрят условията на живот и здравето на работниците; счита, че приложенията с ИИ, които овластяват хората, биха могли да създадат и нови възможности за работа, по-специално за тези, които поради ограничения, като например увреждания или житейски обстоятелства, до момента са заемали по-малко квалифицирани работни места; подчертава необходимостта от използване на ИИ като помощно средство на работното място, за да се осигури време на хората да подобрят качеството на труда си, вместо просто да се увеличава работното натоварване; 80. осъжда засиленото използване на основано на ИИ наблюдение на работното място, което често се извършва без знанието на работниците, а още по-малко без тяхното съгласие, особено в контекста на дистанционната работа; поддържа становището, че тази практика не следва да бъде допускана, тъй като представлява изключителна злоупотреба с основното право на неприкосновеност на личния живот, защитатъ на данните и човешкото достойнство на работника, както и със социалните и трудовите права, и също така има отрицателно въздействие върху психичното здраве на работниците поради степента на намеса, нейните общи или безразборни последици и липсата на гаранции за засегнатите лица; 81. изразява загриженост, че подобен риск от наблюдение съществува и в училищната среда вследствие на нарастващото внедряване в училищата на системи с ИИ, застрашаващи основните права на децата; отбелязва, че последиците от ИИ върху неприкосновеността на личния живот, безопасността и сигурността на децата обхващат широк спектър: от ползите, свързани с възможността да се разбират по-конкретно и точно заплахите, пред които са изправени децата, до рисковете, свързани с непреднамерени нарушения на неприкосновеността; подчертава, че както положителните, така и отрицателните последици за неприкосновеността на личния живот, безопасността и сигурността на децата изискват внимателно изследване и съответните предпазни мерки; освен това подчертава, че трябва да се обърне специално внимание и да се осигури защита на децата при разработването на системи с ИИ поради техния особено чувствителен характер и специфични уязвимости;
(30)
Acemoglu, D., и др., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, Национално бюро за икономически изследвания, декември 2020 г.