HU
2022.11.28.
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 451/9
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés Úgy kell-e értelmezni a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló 593/2008/EK rendelet (1) (a továbbiakban: „Róma I” rendelet) 6. cikkének (1) bekezdését, hogy nem kell alkalmazni annak az országnak a jogát, ahol a fogyasztó szokásos tartózkodási helye található, ha a „Róma I” rendelet 4. cikke alapján alkalmazandó jog, amelynek alkalmazását a felperes kéri, és amely a felperes fogyasztói minősége hiányában alkalmazandó lenne, előnyösebb a felperes számára?
(1)
A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I.) szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008.
L 177., 6. o.; helyesbítés: HL 2009.
L 309., 87. o.).
A Szegedi Törvényszék (Magyarország) által 2022.
augusztus 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PQ kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság és Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter (C-528/22. sz. ügy) (2022/C 451/12) Az eljárás nyelve: magyar A kérdést előterjesztő bíróság Szegedi Törvényszék
Az alapeljárás felei Felperes: PQ Alperesek: Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1) a) Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió Működéséről Szóló Szerződés 20. cikkét az Alapjogi Charta 7.
és 24. cikkeivel összefüggésben, hogy azzal ellentétes az a tagállami gyakorlat, amelyben anélkül fogadnak el az állampolgársága szerinti tagállamban élő uniós családtagok (kiskorú gyermek, élettárs) harmadik országbeli állampolgár családtagja részére korábban kiállított, tartózkodási jogot biztosító engedély visszavonásáról vagy tartózkodási jog meghosz­ szabbítására vonatkozó kérelem (jelen ügyben nemzeti letelepedési engedély iránti kérelem) elutasításáról rendelkező határozatot, hogy előzetesen megvizsgálnák az EUMSZ 20. cikke szerinti származékos tartózkodási jog fennállását az érintett harmadik országbeli családtag vonatkozásában?
b) Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 20. cikkét a Charta 7. cikkével, 24. cikkével, 51. cikk (1) bekezdésével és 52. cikk (1) bekezdésével összefüggésben, hogy amennyiben az EUMSZ 20. cikkből eredő származékos tartózkodási jog fennáll, úgy az uniós jog hatálya azt eredményezi, hogy a tartózkodási jog meghosszabbítására vonatkozó kérelemről (jelen ügyben nemzeti letelepedési engedély iránti kérelem) rendelkező idegenrendészeti határozat meghozatala, az ennek alapjául szolgáló nemzetbiztonsági, közrendi, közbiztonsági kivételek alkalmazása, illetve ilyen okok igazolható fennállása esetén a tartózkodási jog korlátozásának igazolása alapjául szolgáló szükségességi és arányossági vizsgálat alkalmazása során a tagállami hatóságoknak és bíróságoknak szintén az uniós jogot kell alkalmazni?
2) Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 20. cikkét a Charta 47. cikkével – és adott esetben a Charta 7.
és 24. cikkével – összefüggésben, hogy az megköveteli, hogy a nemzetbiztonsági és/vagy közrendi, közbiztonsági okkal összefüggő indokon alapuló, korábban kiállított huzamos tartózkodást biztosító engedély visszavonásáról vagy tartózkodási jog meghosszabbítására vonatkozó kérelemről rendelkező határozatot hozó tagállami hatóságnak, a titkosítást megállapító szakhatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgár és jogi képviselője számára mindenképpen biztosított legyen az ilyen indokon alapuló határozat alapjául szolgáló titkosított/minősített adatok, információk legalább lényegének megismerése és a döntéssel kapcsolatos eljárásban való felhasználás joga, amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság arra hivatkozik, hogy a közlés a nemzetbiztonsági okkal ellentétes lenne?