C 443/10
SV
Europeiska unionens officiella tidning
22.11.2022
4.14 Entreprenörskap är en nyckelkompetens när det gäller att förbättra konkurrenskraft, innovation och välbefinnande samt utveckla en social och grön ekonomi, inte minst i samband med återhämtningen efter pandemin.
Att uppmuntra utbildning i entreprenörskap för att utveckla entreprenörsfärdigheter kan vara ett sätt att minska arbetslösheten, särskilt bland ungdomar.
Entreprenörskap i alla dess former och inom alla sektorer (bland annat turismen, industrin, plattformsekonomin, den sociala ekonomin och de fria yrkena) är avgörande för ekonomisk tillväxt, innovation, sysselsättning och social delaktighet.
Det är viktigt att identifiera och ta itu med de svårigheter som små och medelstora företag (särskilt mycket små företag som ofta är av familjekaraktär) ställs inför när de får tillträde till den inre marknaden, särskilt i samband med den gröna och den digitala omställningen.
EESK uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder i sitt arbetsprogram för att ta itu med de hinder för den inre marknaden som redan identifierats (11).
4.15 Kommittén stöder antagandet av en kombination av ekonomiska strategier där man effektivt utnyttjar tillgängliga inhemska resurser, både offentliga och privata, inbegripet de finansiella medel som skapas inom ramen för Next Generation EU och faciliteten för återhämtning och resiliens.
Den konstaterade bristen på deltagande av det civila samhällets organisationer har varit, och är, en källa till oro för EESK.
Det organiserade civila samhället efterlyser mer formella förfaranden som underlättar verkliga utbyten i samband med genomförandet och utvärderingen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens.
Partnerskapsprincipen bör stå som förebild för en effektiv mekanism för det civila samhällets deltagande.
4.16 EESK stöder kommissionens lagstiftningsförslag avseende beskattning av företag och lovordar att de samordnas med de globala diskussioner som förs med koppling till OECD:s inkluderande ramverk för att uppnå ett globalt samförstånd.
4.17 EESK stöder alla insatser för att minska efterlevnadskostnaderna för europeiska företag och skattemyndigheter när det nya systemet utformas.
De europeiska företagen får inte missgynnas i konkurrenshänseende.
Ett fullständigt genomförande av den andra pelaren i det globala skatteavtalet kommer att vara komplext, och ta mycket tid och möda i anspråk för både företag och skattemyndigheter.
Ett enhetligt och samtidigt antagande och genomförande i EU och andra handelsblock av internationellt överenskomna regler är av största intresse för EU och dess medlemsstater.
4.18 Socialt entreprenörskap förtjänar särskild uppmärksamhet med tanke på den roll som denna form av entreprenörskap kan spela för att komma till rätta med krisen.
Genomförandet av handlingsplanen för den sociala ekonomin kommer att spela en avgörande roll för att stärka denna sektor.
Utformningen av ett specifikt ekosystem för den sociala ekonomin i den nya industristrategin måste leda till konkreta åtgärder för att göra den sociala ekonomin grön, digital och resilient.
4.19 Efter pandemin finns det ett ökat behov av att främja högkvalitativ rörlighet i utbildningssyfte för alla och av att erkänna de läranderesultat som denna ger upphov till, och därför förespråkar EESK skapandet av ett verkligt europeiskt område för utbildning senast 2025, för ett lärande Europa.
Detta uppnås genom finansiering och framför allt genom sektorsövergripande samarbete på utbildningsområdet.
4.20 En modern konsumentpolitik måste säkerställa att konsumenterna har de rättigheter och det skydd de behöver.
Den inre marknaden gör det enklare för konsumenter och företag i EU att köpa och sälja varor och tjänster över gränserna, både online och offline.
Detta kräver förtroende för marknaden, riktad lagstiftning och faktisk efterlevnad.
Konsumentinformation och konsumentutbildning måste också hjälpa dem att göra mer ansvarsfulla val.
4.21 Tillgången till frivilligarbete måste förbättras och ökas i fråga om omfattning och kvalitet.
Potentialen för frivilligt deltagande av människor i alla åldrar och från alla bakgrunder bör utforskas och genomföras inom innovativa och flexibla ramar som öppnar upp nya möjligheter.
EU bör utse 2025 till Europaåret för frivilligarbete.
Detta skulle vara ett lämpligt sätt att hylla frivilligarbetares insatser och betydelse under covid-19-krisen och kriget i Ukraina.
Det skulle lyfta fram deras betydelse för hälsan och välbefinnandet i Europa och deras roll när det gäller Europas återhämtning och framtid.
4.22 De fria yrkena är en central social och ekonomisk faktor i alla medlemsstater, och de ansvarar för viktiga offentliga tjänster på områden som hälsa, rättvisa, säkerhet, språk och konst.
Det är därför nödvändigt att göra en särskild konsekvensbedömning av lagstiftningsförslags konsekvenser för de fria yrkena före och efter antagandet av EU-lagstiftning.
I detta avseende ska unionslagstiftaren särskilt beakta den byråkratiska bördans negativa inverkan på de fria yrkena.
(11)
Se t.ex. ”Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers”, (SWD(2020) 54 final), Bryssel, 10.3.2020.