22.11.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 443/127
Tänkandet i materialkretslopp visar på det enorma förändringsbehovet.
Som exempel kan nämnas att högre återvinningsgrader bör åtföljas av minimikvoter för användning av återvunnet material eller att produkternas teoretiska återvinningsbarhet (3) bör stämma överens med den tekniska möjligheten till återvinning och det praktiska genomförandet av återvinningsåtgärder, eller att det inom exempelvis plastsektorn krävs stora förändringar i utformning och produktion, inte minst att sekundära råvaror inte jämställs med primära råvaror (4).
Återvinning är också en möjlighet för Europa: Till exempel importeras metallhaltiga mineraler av hög kvalitet som råvara eller produkt och bortskaffas eller exporteras sedan nästan gratis efter användning.
Detta gäller särskilt bilar och elektroniskt avfall.
Dessa bör betraktas och behandlas som värdefulla material.
Demontering, upparbetning och återvinning gynnar klimatet, men skapar också ett stort mervärde samt arbetstillfällen (5).
I allt detta är det också mycket viktigt att beakta den ekonomiska, miljömässiga och sociala balansen.
3.10.3 EESK välkomnar förslaget om att vidta åtgärder mot osålda varor, samtidigt som man skulle kunna vidta mer långtgående åtgärder.
Att intakta produkter, vilket omfattar nya, returnerade eller reparerbara produkter, förstörs är inte önskvärt ur samhällssynpunkt, eftersom det utgör ett slöseri med resurser.
Kommissionens förslag att som ett första steg endast uppmuntra företagen att dokumentera förstörelse och undanta små och medelstora företag går enligt EESK inte tillräckligt långt.
Bara möjligheten att åstadkomma kraftfullare åtgärder genom delegerade akter ger upphov till tvivel om huruvida målen faktiskt kommer att uppnås.
EESK stöder ett förbud mot att förstöra osålda produkter, förutsatt att de inte är farliga.
Dessutom bör företag och detaljhandelsplattformar uppmuntras att arbeta med affärsmetoder som avsevärt minskar antalet returnerade produkter och osålda produkter i lager.
Konsumenterna bör också göras medvetna om returnerade varors miljöpåverkan.
3.11 Ekonomiska aspekter 3.11.1 EESK påpekar att förslaget till förordning i princip bör välkomnas ur de små och medelstora företagens synvinkel, men också betraktas med skepsis.
Små och medelstora företag har bara begränsade (mänskliga) resurser till sitt förfogande.
De stödåtgärder som nämns i förordningen bör särskilt tillgodose de små och medelstora företagens behov och krav.
Dessutom möter små och medelstora företag svårigheter när det gäller tillgången till den nödvändiga offentliga upphandlingen.
Därför bör man söka efter lösningar så att de kan delta i de berörda förfarandena.
Slutligen måste man ur de små och medelstora företagens perspektiv säkerställa komplementaritet mellan förordningen om hållbara produkter och den produktspecifika lagstiftningen.
På så sätt kan man undvika dubbla kostnader och administrativa bördor.
3.11.2 Reparatörer har en central ställning när det gäller att se till att produkter håller länge.
Följaktligen bör det bli lättare för reparatörer, återanvändningsföretag inom den sociala ekonomin samt civilsamhälleliga/lokala reparationsinitiativ att ta sin plats i denna cirkulära modell.
Till exempel har det i Tyskland och Österrike visat sig fördelaktigt för reparationsinitiativ att teckna en reparationsförsäkring, som samtidigt berättigar till reparation.
3.12 Nya cirkulära affärsmodeller (6) identifieras som ett viktigt verktyg i meddelandet.
Dessa måste vara attraktiva och coola och fungera som ett incitament för företag och konsumenter samt trygga lämpliga arbetsvillkor.
Det finns redan i praktiken sådana modeller, såsom delningsekonomi, produkt som tjänst och ”pay-per-use”.
EESK föreslår att användningen av befintliga plattformar för bästa praxis uppmuntras och att de anpassas till den cirkulära ekonomins aktuella utmaningar.
Exempel som för närvarande nämns är ”BauKarussell” – som går ut på att material från rivning eller ombyggnad erbjuds nya användare – eller reparationsnätverk som sammanför konsumenter och reparatörer.
Många databaser är dock inte attraktiva för leverantörer och användare.
(3) (4) (5) (6)
Pomberger, R. (2020).
”Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit”, https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6.
Meddelandet ”En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi”, COM(2018) 28 final.
EUT C 220, 9.6.2021, s. 118.
Se INT/778 ”Innovation som drivkraft för nya företagsmodeller” (förberedande yttrande), EUT C 303, 19.8.2016, s. 28.