22.11.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 443/5
2.12 Nadaljnje povezovanje trga energije EU bo pomembno za izboljšanje cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo.
Zato je treba zagotoviti zadostne zmogljivosti medsebojnega povezovanja (7) in vzpostaviti ustrezno infrastrukturo, zlasti na energetskih otokih, kot je Iberski polotok (8).
Da bi spodbudili konkurenčno prednost EU na področju energije iz obnovljivih virov in poskrbeli, da uvajanje obnovljivih virov ne bo ogrozilo zanesljivosti oskrbe, bi bilo treba pripraviti izvedljiv časovni načrt za razvoj in vzpostavitev učinkovite infrastrukture za obnovljive vire energije, tudi objektov za shranjevanje in zadostnih medsebojnih povezav za prenos, s katerimi bi omogočili izvoz presežne proizvodnje v druge države članice.
Države članice morajo pospešiti izdajanje dovoljenj, da bo mogoče hitro vzpostaviti infrastrukturo za čisto energijo.
2.13 EU bi morala spodbujati oblikovanje cen ogljika na svetovni ravni, da bi bili konkurenčni pogoji še bolj enaki.
Razviti bi bilo treba obdavčitev ogljikovega dioksida in jo racionalizirati, da bi bila sorazmerna z vplivom tega plina na podnebje, ter upoštevati ukrepe za njegovo sekvestracijo iz ozračja.
EESO bi si poleg tega moral prizadevati za postopno odpravo subvencij za vire energije, ki škodijo podnebju in okolju, in za pravičen prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo.
2.14 Sedanje zvišanje cen energije je velika grožnja tako v smislu povečanja energijske revščine kot manjše konkurenčnosti podjetij, ki so veliki porabniki energije.
EESO poziva k ukrepom za uspešno blaženje učinka višjih cen energije in preprečevanje energijske revščine, tudi med gospodinjstvi EU.
Potrebni so tudi začasni in dobro usmerjeni ukrepi za omejevanje vpliva nenadnega zvišanja cen energije, s katerimi bi malim in srednjim podjetjem ter energetsko intenzivnim panogam pomagali preživeti krizo.
2.15 V okviru dolgoročnega razmisleka o tem, kako se trg energije odziva na pretrese, se je pomembno posvetiti temeljnim vzrokom povečanja cen energije (trenutno cene plina), kakor v svoji nedavni oceni (9) sedanje zasnove trga z električno energijo in sistema oblikovanja cen predlaga Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER).
Poleg tega bi lahko razmislili o pregledu trgov, kjer je koncentracija oskrbe z energijo visoka in lahko pride do izkrivljanja normalnega delovanja.
2.16 V središču energetskega prehoda bi morali biti državljani in potrošniki, kar je mogoče zagotoviti s podporo za energijo, proizvedeno v skupnosti, lokalno lastništvo in preobrazbo porabnikov energije v proizvajalce-odjemalce.
EESO poziva k preglednosti informacij, posvetovanjem in kampanjam ozaveščanja, s katerimi bi spodbudili zavezanost državljanov energetskemu prehodu.
2.17 EESO prav tako poziva, naj se več pozornosti nameni težavam pri prehodu na ogljično nevtralno družbo, zlasti v panogah, ki zaradi različnih tehničnih in/ali finančnih razlogov potrebujejo več časa za prilagoditev, da lahko ohranijo konkurenčnost na trgu.
2.18 EESO je že pozdravil posodobitev uredbe o TEN-T, zaradi katere bo ta bolje odražala aktualne cilje in potrebe.
Posebno pozornost je treba nameniti določitvi prednostnih nalog in opredelitvi omrežja, ki bo povezovalo vse prestolnice, velika mesta, pristanišča, letališča in terminale v državah članicah ter temeljilo na evropskih koridorjih.
Koridorji bi morali po potrebi vključevati tudi „pomorske mostove“ ali pogoste RO-RO pomorske povezave med pristanišči v koridorju.
V zvezi s teritorialno kohezijo EESO meni, da je treba koridorje jedrnega omrežja bolje povezati z regionalno, mestno in lokalno razsežnostjo.
Opredeliti je treba tudi vrzeli med tehničnimi zahtevami omrežja TEN-T in zahtevami glede vojaške mobilnosti, da bi zagotovili dvojno uporabo prometne infrastrukture.
2.19 Glede na razmeroma dolgotrajno izvajanje projektov TEN-T EESO podpira evropski okvir za ureditev in financiranje za zagotavljanje srednje- in dolgoročne stabilnosti koridorjev in projektov do dokončanja evropskega omrežja.
Poziva tudi k oblikovanju nujnih nacionalnih načrtov za redno in izredno financiranje vzdrževanja infrastrukture omrežja TEN-T ter načrta za spremljanje jedrnega omrežja na evropski ravni.
2.20 EESO poziva, naj se uvede celosten in učinkovit pristop k spodbujanju okrevanja in razvoja trajnostnega letalstva, saj ima letalstvo ključno vlogo v EU.
(7) (8) (9)
Medsebojna povezanost je že eden od ciljev EU (najmanj 15 % do leta 2030, vendar nekatere države močno zaostajajo): https://energy.ec.europa.eu/topics/infrastructure/electricity-interconnection-targets_sl.
Dokument Komisije o energetskih otokih: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/MEMO_18_4622.
Končna ocena zasnove veleprodajnega trga EU z električno energijo, ki jo je objavila Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev.