C 443/10
SL
Uradni list Evropske unije
22.11.2022
4.14 Podjetništvo je ključna spretnost za izboljšanje konkurenčnosti, inovacij in blaginje ter razvoja socialnega in zelenega gospodarstva, kar še toliko bolj velja v času okrevanja po pandemiji.
S spodbujanjem podjetniškega izobraževanja, ki bi pripomoglo k razvoju podjetniških spretnosti, bi lahko zmanjšali brezposelnost, zlasti med mladimi.
Za gospodarsko rast, inovacije, zaposlovanje in socialno vključenost so bistvene vse oblike in sektorji podjetništva (vključno s turizmom, industrijo, platformnim gospodarstvom, socialnim gospodarstvom in svobodnimi poklici).
Pomembno je opredeliti in obravnavati težave, s katerimi se mala in srednja podjetja (zlasti zelo majhna podjetja, ki so pogosto družinska) srečujejo pri dostopu do enotnega trga, zlasti tiste, ki so povezane z zelenim in digitalnim prehodom.
EESO poziva Komisijo, naj v svojem delovnem programu sprejme konkretne ukrepe za odpravo ovir pri dostopu do enotnega trga, ki so že bile opredeljene (11).
4.15 EESO podpira sprejetje kombinacije gospodarskih politik, pri katerih se učinkovito uporabljajo razpoložljiva domača sredstva, tako javna kot zasebna, vključno s finančnimi viri, ki so na voljo v okviru instrumenta NextGenerationEU ter mehanizma za okrevanje in odpornost.
EESO je že dlje časa zaskrbljen zaradi ugotovljene nezadostne vključenosti organizacij civilne družbe.
Organizirana civilna družba izraža željo po večjem številu uradnih postopkov, ki bi olajšali dejansko izmenjavo mnenj pri izvajanju in ocenjevanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost.
Vzpostavitev učinkovitega mehanizma vključevanja civilne družbe bi morala temeljiti na načelu partnerstva.
4.16 EESO podpira zakonodajne predloge Komisije na področju obdavčitve podjetij in izraža pohvalo, ker so usklajeni z globalnimi razpravami, ki potekajo na ravni OECD/vključujočega okvira, da bi dosegli globalno soglasje.
4.17 Odbor podpira vsa prizadevanja, da se pri oblikovanju novega davčnega sistema zmanjšajo stroški izpolnjevanja obveznosti za evropska podjetja in davčne organe.
Preprečiti je treba, da bi bila evropska podjetja v slabšem konkurenčnem položaju.
Polno izvajanje stebra 2 globalnega davčnega dogovora bo zapleteno in dolgotrajno ter bo zahtevalo velika prizadevanja tako podjetij kot davčnih organov.
Sočasno enotno sprejetje in izvajanje mednarodno dogovorjenih pravil v EU in drugih trgovinskih blokih je v velikem interesu EU in držav članic.
4.18 Socialno podjetništvo si zasluži posebno pozornost, saj bi lahko imelo pomembno vlogo pri premagovanju krize.
Za krepitev tega sektorja bo ključno izvajanje akcijskega načrta za socialno gospodarstvo.
Opredelitev posebnega ekosistema socialnega gospodarstva v novi industrijski strategiji mora voditi k izvajanju konkretnih ukrepov za zagotavljanje, da bo socialno gospodarstvo zeleno, digitalno in odporno.
4.19 V obdobju po pandemiji je treba še bolj spodbujati kakovostno učno mobilnost za vse in priznavati njene rezultate na področju izobraževanja, zato EESO podpira vzpostavitev pravega evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, da bi uresničili cilj o Evropi, ki se izobražuje.
To je mogoče doseči s financiranjem, zlasti pa z medsektorskim sodelovanjem v izobraževanju.
4.20 Sodobna potrošniška politika mora zagotoviti, da imajo potrošniki pravice in zaščito, ki jih potrebujejo.
Enotni trg potrošnikom in podjetjem EU olajšuje čezmejno kupovanje in prodajo blaga in storitev, tudi na spletu.
Za to je treba vzpostaviti zaupanje v trg ter zagotoviti ciljno usmerjeno zakonodajo in njeno učinkovito izvrševanje.
Potrošnikom morajo pri sprejemanju odgovornih odločitev pomagati tudi njim namenjene informacije in usposabljanja.
4.21 Izboljšati in razširiti je treba tudi dostop do prostovoljskega udejstvovanja.
Raziskati bi bilo treba možnosti za prostovoljsko sodelovanje ljudi vseh starosti in iz vseh okolij ter jih uresničevati v inovativnih in prožnih okvirih, s čimer bi ustvarili nove priložnosti.
EU bi morala leto 2025 razglasiti za evropsko leto prostovoljcev, saj bi tako ustrezno priznali prizadevanja in vpliv prostovoljcev med krizo zaradi COVID-19 in vojno v Ukrajini.
S tem bi poudarili, kako pomembni so za zagotavljanje zdravja in dobrega počutja v Evropi, ter izpostavili njihovo vlogo pri okrevanju in prihodnosti Evrope.
4.22 Svobodni poklici so ključni socialni in gospodarski dejavnik v vseh državah članicah, saj zagotavljajo pomembne javne storitve na področjih, kot so zdravje, pravosodje, varnost, jezik in umetnost.
Zato bi bilo treba pred sprejetjem evropske zakonodaje in po njeni uvedbi opraviti posebno oceno učinka posledic zakonodajnih predlogov na te poklice.
Pri tem mora evropski zakonodajalec upoštevati zlasti negativne učinke birokratskih bremen na svobodne poklice.
(11)
Glej na primer delovni dokument služb Komisije z naslovom Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers (Podjetniška pot na enotnem trgu: praktične prepreke in ovire), SWD(2020) 54 final, Bruselj, 10.3.2020.