22.11.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 443/127
Razmišljanje v smislu snovne zanke kaže na ogromno potrebo po prehodu.
Višji delež recikliranja bi moral na primer biti povezan z minimalno stopnjo uporabe recikliranega materiala in teoretična možnost recikliranja (3) izdelkov bi morala biti skladna s tehnično izvedljivostjo recikliranja in praktičnim izvajanjem ukrepov recikliranja.
V sektorju plastike so na primer potrebne številne spremembe pri oblikovanju in proizvodnji, nenazadnje pa je dejstvo, da sekundarne surovine niso enakovredne primarnim surovinam (4).
Recikliranje je tudi priložnost za Evropo: visokokakovostni kovinski minerali se na primer uvažajo kot surovina ali izdelek, po uporabi pa se tako rekoč brezplačno odstranijo ali pošljejo po svetu; to velja zlasti za avtomobile in elektronske odpadke.
Obravnavati bi jih bilo treba kot dragocene surovine in z njimi tako tudi ravnati.
Razstavljanje, predelava in recikliranje koristijo podnebju, ustvarjajo pa tudi veliko vrednost in delovna mesta (5).
Pri vsem tem je ključno tudi gospodarsko, ekološko in socialno ravnovesje.
3.10.3 EESO pozdravlja predlog za sprejetje ukrepov glede neprodanega blaga, pri čemer bi lahko ubrali bolj ambiciozen pristop.
Uničenje brezhibnih izdelkov, ki vključujejo nove, vrnjene ali popravljive izdelke, je z vidika družbe nezaželeno, ker gre pri tem za tratenje virov.
Predlog Komisije, naj prvi ukrepi zajemajo spodbujanje podjetij k dokumentiranju in naj ne vključujejo MSP, po mnenju EESO ne zadostuje.
Že samo možnost, da se strožji ukrepi uvedejo z delegiranimi akti, vzbuja dvome o učinkovitem uresničevanju ciljev.
EESO podpira prepoved uničevanja neprodanih izdelkov, če niso nevarni.
Poleg tega bi bilo treba podjetja in maloprodajne platforme spodbujati k razvoju poslovnih praks, ki znatno zmanjšujejo obseg vrnjenih izdelkov in neprodanih zalog.
Tudi potrošnike bi bilo treba ozaveščati o vplivu vrnjenega blaga na okolje.
3.11 Gospodarski vidiki 3.11.1 EESO poudarja, da je treba predlog uredbe načeloma pozdraviti z vidika MSP, vendar ima tudi nekaj pomislekov.
MSP so na voljo le nekateri (kadrovski) viri.
Potrebam in zahtevam MSP bi morali biti prilagojeni zlasti podporni ukrepi iz uredbe.
Poleg tega se MSP spopadajo s težavami pri dostopu do zahtevanih javnih naročil.
Zato je treba poiskati rešitve, ki bi jim omogočile sodelovanje v ustreznih postopkih.
Navsezadnje je treba z vidika MSP zagotoviti dopolnjevanje med uredbo o trajnostnih proizvodih in predpisih za posamezne proizvode.
S tem bi preprečili podvajanje stroškov in birokracije.
3.11.2 Izvajalci popravil so ključni za dolgo življenjsko dobo izdelka.
Zato bi bilo treba izvajalcem storitev popravil, socialno-ekonomskim podjetjem za ponovno uporabo ter pobudam civilne družbe in lokalnim pobudam za popravila pomagati, da bi našli svoje mesto v tem krožnem modelu.
V Nemčiji in Avstriji se je na primer za pobude za popravila izkazala koristna sklenitev zavarovanja za popravilo, ki hkrati zagotavlja pravico do popravila.
3.12 Novi krožni poslovni modeli (6) so v sporočilu navedeni kot pomembno orodje.
Biti morajo privlačni, zanimivi in morajo spodbujati podjetja in potrošnike ter zagotavljati ustrezne delovne pogoje.
V praksi že obstajajo tovrstni modeli, med drugim delilno gospodarstvo, izdelek kot storitev itd.
EESO poziva k spodbujanju uporabe obstoječih platform najboljše prakse, ki jih je treba prilagoditi aktualnim izzivom krožnega gospodarstva.
Med navedenimi primeri so gradbeni vrtiljak, v katerem se materiali v primeru rušenja ali prenove ponudijo novim uporabnikom, ali mreže za popravila, prek katerih se lahko povežejo potrošniki in serviserji.
Vendar številne podatkovne zbirke niso dovolj privlačne za ponudnike in uporabnike.
(3) (4) (5) (6)
Pomberger, R. (2020).
Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit (O teoretični, praktični in stvarni možnosti recikliranja), https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6.
Sporočilo Evropska strategija za plastiko v krožnem gospodarstvu (COM(2018) 28 final).
UL C 220, 9.6.2021, str. 118.
Glej INT/778: Inovacije kot spodbuda za nove poslovne modele (raziskovalno mnenje) (UL C 303, 19.8.2016, str. 28).