22.11.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 443/109
3.4 EESO poudarja, da podjetja potrebujejo finančno podporo za uvedbo avtomatiziranih tehnologij za razvrščanje tekstila, ki ga ni mogoče ponovno uporabiti za oblačila, pa tudi za razvoj izboljšanih obratov za recikliranje, vključno z možnostjo zasnove lokalnih in regionalnih vozlišč za recikliranje in razvrščanje.
Poleg tega morajo deležniki kot pomembno vprašanje v panogi obravnavati gradnjo infrastrukture za popravilo oblačil, kot so trgovine in butiki.
V zvezi s tem EESO pozdravlja pobudo EURATEX, da bi v bližini evropskih območij, ki se ukvarjajo s tekstilom in oblačili, vzpostavili pet središč za recikliranje tekstila, kjer bi zbirali, razvrščali, obdelovali in reciklirali industrijske, predporabniške in poporabniške tekstilne odpadke.
Meni, da so za reciklirane izdelke potrebni tehnični, okoljski, socialni in energijski standardi, ki bi jih bilo treba prenesti in uporabljati na ravni ISO ter jih vključiti v mednarodne trgovinske sporazume.
3.5 EESO izraža zaskrbljenost, ker je mogoče tekstilne odpadke izvažati kot rabljene izdelke, in meni, da je v zvezi s tem takoj treba ukrepati na ravni EU.
V vseh vrednostnih verigah je treba izvajati učinkovit nadzor nad kemikalijami.
Poleg tega EESO poziva, naj se na svetovni ravni uvede dobra trajnostna praksa, v okviru katere bodo morali kupci in lastniki blagovnih znamk preverjati in zahtevati skladnost s tehničnimi standardi Evropskega odbora za standardizacijo, Evropskega odbora za elektrotehniško standardizacijo in Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde.
3.6 EESO meni, da je treba v Uniji oblikovati sektorska in usklajena socialna in okoljska pravila za javno naročanje, ki bodo omogočila čezmejno udeležbo in enake konkurenčne pogoje, končni cilj pa je uvedba obveznih in usklajenih sistemov v EU.
Za spremljanje in podpiranje socialnih in okoljskih meril pri nabavi v tekstilnem sektorju bi bilo treba vzpostaviti evropski tristranski odbor, ki bi vključeval socialne partnerje in organizacije civilne družbe.
4.
Potrošniki in digitalizacija 4.1 EESO poziva Evropsko komisijo, naj pripravi oceno učinka, ki bi ga imele morebitne izboljšave označevanja tekstila, proizvedenega/prodanega na notranjem trgu.
Potrošnikom je treba zagotoviti pravičen dostop do informacij o popravljivosti, sledljivosti in podatkih na digitalni etiketi.
EESO meni, da bi lahko z obsežnimi zahtevami glede označevanja stopnje recikliranja in odtisa tekstilnih izdelkov potrošnike pomembno spodbudili k odločanju za bolj trajnostne tekstilne izdelke.
4.2 EESO meni, da lahko velika informacijska kampanja na evropski ravni državljanom pomaga, da se pri izbiri ozaveščeno odločajo za trajnostnost, hkrati pa bi bilo treba potrošnike, na primer z različnimi stopnjami DDV za trajnostne/netrajnostne izdelke na notranjem trgu, spodbujati h kakovosti namesto količini.
4.3 Za spremljanje dobavnih verig so pomembni pregledni in skupni podatki o izdelkih, recikliranih in ponovno uporabljenih elementih, uničenju blaga, kemikalijah, uporabljenih v proizvodnem procesu, učinku proizvodnega procesa na družbo in delo ter okoljskem vplivu za vsako podjetje v dobavni verigi.
Za izboljšanje okoljskih in socialnih razmer v tekstilnem sektorju je ključno, da se vzpostavi odprt podatkovni okvir, potrošnikom, civilni družbi in socialnim partnerjem pa zagotovi prost dostop do njega.
EESO meni, da je treba upoštevati digitalno pismenost potrošnikov, vsebina podatkov pa bi morala biti namenjena vsem deležnikom v dobavni verigi.
Najti je treba pravo ravnovesje med potrebo po preglednih podatkih in varstvom pravic industrijske lastnine.
4.4 EESO izraža zaskrbljenost, ker se manj kot 1 % tekstila po svetu reciklira v nov tekstil (3), in meni, da bi bilo treba v okviru prihodnje sheme razširjene odgovornosti proizvajalca ustrezno spodbujati recikliranje tekstilnih vlaken v nova vlakna namesto postopkov lažne krožnosti, kot je na primer uporaba poliestra iz recikliranih plastenk.
5.
Izobraževanje in delovni pogoji 5.1 EESO poudarja, da bi bilo lahko podanih več podrobnosti o socialnih vidikih v tekstilnem sektorju in da bi bilo dobrodošlih več pobud.
Zeleni prehod mora biti tesno povezan s pravičnim prehodom.
EESO je razočaran, ker niso bile napovedane dodatne pobude za socialni dialog in kolektivna pogajanja.
(3)
Evropska komisija – Strategija za tekstilne izdelke.