C 443/68
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
22.11.2022
3.8.
În ceea ce privește transformarea digitală, se poate observa o segregare clară de gen în domeniul educației și pe piața muncii, la nivelul distribuției absolvenților din domeniul TIC, a specialiștilor din domeniul TIC și a oamenilor de știință și inginerilor din sectoarele puternic tehnologizate.
3.9.
Încurajarea interesului fetelor pentru STIM este un aspect fundamental pentru incluziunea cu succes a acestora în profesiile viitorului.
În plus, sunt necesare măsuri specifice și programe de dezvoltare pentru a contribui la atragerea și menținerea lor în cariere legate de STIM.
În 10 ani, 9 din 10 locuri de muncă vor necesita competențe digitale (12).
Pe piața muncii se va asista la o cerere crescută de profesioniști în domeniul tehnologiei, precum ingineri în domeniul calculatoarelor și specialiști TIC.
Femeile reprezintă 65 % dintre angajații europeni, dar numai 17 % din forța de muncă europeană din domeniul TIC, iar până în 2026, 57 % dintre locurile de muncă ce urmează să fie înlocuite de tehnologie vor fi aparținut femeilor (13).
3.10.
Implicarea femeilor în dezvoltarea IA este esențială și pentru a evita algoritmii bazați pe date părtinitoare referitoare la realitate și care, astfel, oferă rezultate părtinitoare.
O abordare intersecțională este necesară și în acest domeniu.
În plus, întrucât accesul la conectivitatea de mare viteză și la competențele digitale asigură baza necesară pentru o transformare digitală de succes, acestea ar trebui să fie disponibile și accesibile pentru toată lumea, indiferent de sex, vârstă, dizabilități, context socioeconomic sau amplasare geografică.
3.11.
Subreprezentarea femeilor în domeniile tehnologiei este problematică și din punctul de vedere al tranziției verzi, întrucât abordarea schimbărilor climatice și a problemelor de mediu necesită dezvoltarea și introducerea multor tipuri de soluții tehnologice.
3.12.
Deși atât competențele digitale, cât și cele verzi trebuie să fie considerate parte integrantă a fiecărei profesii, ele au potențialul de a-i atrage mai mult pe tineri decât pe lucrătorii mai în vârstă.
Pe de altă parte, există în mod clar o diferență între, pe de o parte, competențele profesionale legate de TIC, care includ gestionarea datelor și tehnoredactarea computerizată, și, pe de altă parte, alfabetizarea digitală asociată în mod uzual cu tinerii, precum trimiterea de mesaje și utilizarea internetului în scopuri recreative.
3.13.
Pe lângă competențele STIM, este important și ca fetele să fie încurajate să studieze discipline din domeniul economie și al managementului, pentru a fi pregătite pentru poziții de lider.
În plus, este important ca ele să fie îndrumate să dobândească competențe antreprenoriale și de gestionare a riscurilor și să își consolideze încrederea în sine pentru a evita și a combate „sindromul impostorului” (14).
Analizând tipologia stresului în rândul femeilor, se constată că, în situații de stres, femeile tind să adopte o atitudine mai curând introvertită decât extravertită.
Ca urmare, femeile nu caută posturi care presupun expunere publică, de teama unor comentarii negative, pe care le iau personal, nu se simt calificate dacă nu îndeplinesc (și chiar depășesc) toate condițiile din fișa postului și nu doresc să fie angajate doar pentru atingerea unei cote impuse.
Această atitudine este adesea legată de convingeri și temeri (inconștiente).
Deși îmbunătățirea competențelor și a abilităților necesită măsuri practice la nivelul metodelor de predare și învățare și al orientării profesionale, aceste obiective ar trebui să fie conectate și cu programul general de conștientizare privind cultura egalității de gen pe tot parcursul vieții.
3.14.
Un aspect specific care trebuie abordat se referă la prejudecățile de gen în domeniul asistenței medicale, ca urmare a lipsei cercetărilor, a educației axate pe bărbați, a erorilor de diagnostic și a tratamentelor deficitare.
Ignorarea diferențelor bazate pe sex și pe gen la nivelul disciplinelor medicale conduce cu ușurință la atribuirea de diagnostice sau de medicamente greșite, fiindcă simptomele femeilor diferă față de cele ale bărbaților sau fiindcă dozele medicamentelor sunt stabilite ca urmare a unor studii clinice efectuate în principal pe bărbați.
De asemenea, nu există suficiente cercetări privind afecțiunile specifice femeilor, cum ar fi endometrioza și menopauza, și nici date de cercetare defalcate pe genuri, astfel încât sunt greu de înțeles mecanismele aflate în spatele problemelor de sănătate și sunt îngreunate încercările de a găsi un răspuns adecvat la fenomene precum, de exemplu, riscul mai ridicat ca femeile să dezvolte forme de COVID de lungă durată.
(12) (13) (14)
Reuniunea anuală a Forumului Economic Mondial, 2020. Ibid.
„Fenomenul „impostorului”, de exemplu, care se manifestă printr-o stare de îndoială în ceea ce privește capacitățile și competențele proprii, poate împiedica o persoană să solicite un post de conducere sau care presupune expunere publică.
În special persoanele foarte reflexive, care tind să se retragă în sine în condiții stresante, au dificultăți în a relaționa cu persoanele care își manifestă public o mare încredere în sine.