22.11.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 443/127
Gândirea în termeni de cicluri de materiale indică o nevoie enormă de ajustare.
De exemplu, creșterea ratelor de reciclare trebuie să fie în concordanță cu cotele minime de utilizare a conținutului de materiale reciclate, potențialul teoretic de reciclare (3) al produselor trebuie să corespundă posibilităților tehnice de reciclare și aplicării măsurilor privind reciclarea, iar, în domeniul materialelor plastice, sunt necesare numeroase modificări în ceea ce privește proiectarea și fabricarea, pentru ca materiile prime secundare să nu fie echivalente cu materiile prime primare (4).
Reciclarea constituie, de asemenea, o oportunitate pentru Europa.
Un exemplu în acest sens îl reprezintă importarea minereurilor metalice de înaltă calitate ca materii prime sau ca produse și, după utilizare, eliminarea acestora aproape cu titlu gratuit sau trimiterea lor în alte părți ale lumii, cum ar fi, în special, ca autovehicule și deșeuri electronice.
Acestea ar trebui considerate și, de asemenea, gestionate ca materiale cu potențial de reciclare.
Dezasamblarea, prelucrarea și reciclarea sunt benefice pentru climă și, în plus, creează o valoare adăugată semnificativă și locuri de muncă (5).
Cu toate acestea, este totodată esențial să se țină seama de echilibrul între aspectele economice, sociale și de mediu.
3.10.3.
CESE salută propunerea de a lua măsuri împotriva bunurilor nevândute, printr-o abordare mai ambițioasă.
Distrugerea produselor intacte, inclusiv a produselor noi, returnate sau reparabile, nu este de dorit din punctul de vedere al societății, deoarece reprezintă o risipă de resurse.
CESE consideră că propunerea Comisiei potrivit căreia, într-o primă etapă, întreprinderile să aibă doar obligația de documentare și ca IMM-urile să fie scutite de această obligație merge suficient de departe.
Simpla posibilitate de a se recurge la măsuri mai ferme prin intermediul actelor delegate pune sub semnul întrebării promovarea eficientă a obiectivelor.
CESE sprijină interzicerea distrugerii produselor nevândute, cu condiția ca acestea să nu fie periculoase.
În plus, întreprinderilor și platformelor de comerț cu amănuntul ar trebui să li se solicite să elaboreze practici comerciale prin care să se reducă în mod considerabil numărul de produse returnate și de stocuri nevândute.
Consumatorii ar trebui, de asemenea, să fie informați cu privire la impactul asupra mediului al bunurilor returnate.
3.11.
Aspecte economice 3.11.1.
Deși consideră că propunerea de regulament este, în principiu, binevenită din perspectiva IMM-urilor, CESE își exprimă scepticismul față de această propunere.
IMM-urile dispun numai de anumite resurse (umane).
În special, măsurile de sprijin menționate în regulament trebuie să vizeze nevoile și necesitățile IMM-urilor.
În plus, IMM-urile au început să se confrunte cu dificultăți în accesarea achizițiilor publice prevăzute.
Prin urmare, trebuie să se găsească soluții prin care să se permită IMM-urilor să participe la procedurile necesare.
În cele din urmă, din perspectiva IMM-urilor, trebuie să se asigure complementaritatea între Regulamentul privind produsele sustenabile și reglementarea produselor.
Acest lucru este necesar pentru a se evita dublarea costurilor și a sarcinii administrative.
3.11.2.
Actorii din sectorul reparării dețin o poziție-cheie în ceea ce privește durata lungă de viață a produselor.
Prin urmare, furnizorilor de servicii de reparare, întreprinderilor socioeconomice de reutilizare și inițiativelor locale sau ale societății civile ar trebui să li se faciliteze asumarea rolului corespunzător în cadrul acestui model circular.
Astfel, în Germania și Austria s-a dovedit, de exemplu, că pentru întreprinderile de reparații funcționează bine încheierea de asigurări de reparații, care legitimează totodată efectuarea de reparații de către aceste întreprinderi.
3.12.
În comunicare se precizează că noile modele de afaceri circulare (6) constituie un instrument important.
Acestea trebuie să fie atractive, prietenoase și să stimuleze inițiativa întreprinderilor și a consumatorilor și să asigure condiții de muncă decente.
În practică există modele precum economia colaborativă, produsul ca serviciu, plata în funcție de utilizare etc.
CESE sugerează ca platforma de bune practici existentă să fie adaptată prin încurajarea utilizării și a provocărilor actuale ale economiei circulare.
Printre exemplele incluse în prezent se numără proiectul BauKarussell, în cadrul căruia materialele rezultate din activitățile de demolare sau renovare sunt oferite altor utilizatori, precum și rețelele de reparații, care reunesc consumatorii și reparatorii.
Cu toate acestea, multe baze de date nu sunt suficient de atractive pentru furnizori și utilizatori.
(3) (4) (5) (6)
Pomberger, R. (2020).
Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit, https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6 Comunicarea intitulată „O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară”, COM(2018) 28 final.
JO C 220, 9.6.2021, p. 118.
A se vedea INT/778: „Inovarea ca motor al unor noi modele economice” (aviz exploratoriu) (JO C 303, 19.8.2016, p. 28).