C 443/68
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
22.11.2022.
3.8.
Attiecībā uz digitālo pārkārtošanos skaidra dzimumu segregācija izglītībā un darba tirgū ir vērojama IKT absolventu, IKT speciālistu, kā arī zinātnieku un inženieru sadalījumā augsto tehnoloģiju nozarēs.
3.9.
Lai meitenes veiksmīgi iekļautos nākotnes profesijās, ir ļoti svarīgi rosināt meiteņu interesi par STEM.
Turklāt ir vajadzīgi mērķtiecīgi pasākumi un attīstības programmas, lai palīdzētu viņas piesaistīt profesijām, kas saistītas ar STEM, un noturēt tajās.
Desmit gadu laikā deviņās no desmit darbvietām būs nepieciešamas digitālās prasmes (12).
Nākotnē darba pieprasījums pārvirzīsies uz tehnoloģiju profesionāļiem, piemēram, datorinženieriem un IKT speciālistiem.
Sievietes veido 65 % no Eiropas darba ņēmējiem, taču tikai 17 % no Eiropas IKT darbaspēka, savukārt līdz 2026. gadam 57 procentos darbvietu, kas tiks zaudētas tehnoloģiju dēļ, būs strādājušas sievietes (13).
3.10.
Sieviešu iesaistīšana mākslīgā intelekta attīstībā ir būtiski svarīga arī tādēļ, lai netiktu veidoti tādi algoritmi, kuru pamatā ir neobjektīvi dati par reālo situāciju, kas tādējādi sniedz neobjektīvus rezultātus.
Šajā jomā ir vajadzīga arī intersekcionāla pieeja.
Turklāt, tā kā piekļuve ātrdarbīgai savienojamībai un digitālajām prasmēm veido nepieciešamo pamatu veiksmīgai digitālajai pārveidei, tām vajadzētu būt pieejamām un piekļūstamām visiem neatkarīgi no dzimuma, vecuma, invaliditātes, sociālekonomiskās situācijas vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas.
3.11.
Nepietiekama sieviešu pārstāvība tehnoloģiju jomā ir problemātiska arī zaļās pārkārtošanās aspektā, jo, lai risinātu klimata pārmaiņu un vides problēmas, ir jāattīsta un jāievieš daudzi tehnoloģiski risinājumi.
3.12.
Kaut arī gan digitālās, gan zaļās prasmes ir jāuzskata par neatņemamu daļu jebkurā profesijā, tām ir potenciāls vairāk piesaistīt jauniešus, nevis gados vecākus darba ņēmējus.
No otras puses, ir acīmredzama atšķirība starp IKT prasmēm, kas saistītas ar darbu un ietver datu pārvaldību un datorizdevniecību, un digitālajām prasmēm, kas parasti tiek piedēvētas jauniešiem, piemēram, ziņojumapmaiņu un interneta izmantošanu izklaidei.
3.13.
Papildus STEM kompetencēm svarīgi ir arī iedrošināt meitenes studēt ekonomikas un vadības priekšmetus, lai viņas sagatavotu vadošiem amatiem.
Turklāt ir svarīgi palīdzēt viņām apgūt uzņēmējdarbības un riska pārvaldības prasmes un stiprināt viņu pašapziņu, lai nepieļautu t.s. viltvārža sindroma (14) rašanos un attīstīšanos.
Raugoties uz sieviešu stresa tipoloģiju, šķiet, ka stresa situācijās vairāk ir tendence dominēt introvertām, nevis ekstravertām personības šķautnēm.
Tas nozīmē, ka sievietes netiecas pēc publiski redzamiem amatiem, baidīdamās no negatīviem komentāriem, kurus uztver personiski, nejuzdamās kvalificētas, ja [pārmērīgi] neatbilst visām darba aprakstā ietvertajām prasībām, un nevēlēdamās būt par “kvotas sievieti”.
Tas bieži ir saistīts ar [neapzinātiem] priekšstatiem un bailēm.
Lai gan prasmju un kompetenču uzlabošanai ir vajadzīgi praktiski pasākumi mācību metožu un karjeras konsultēšanas līmenī, šie mērķi būtu jāsasaista arī ar vispārējo izpratnes veidošanas programmu par dzimumu līdztiesības kultūru.
3.14.
Viens konkrēts aspekts, kas jāaplūko, ir dzimumu aizspriedumi veselības aprūpē, kas saistīti ar pētījumu trūkumu, uz vīriešiem vērstu izglītību, nepareizām diagnozēm un nepietiekamu ārstēšanu.
Nezināšana par atšķirībām starp dzimumiem un dzimtēm medicīnas nozarēs viegli var novest pie nepareizām diagnozēm vai zālēm, jo simptomi sievietēm un vīriešiem atšķiras, vai arī tāpēc, ka zāļu devas ir noteiktas, pamatojoties uz klīniskajiem pētījumiem, kas galvenokārt veikti ar vīriešiem.
Trūkst arī pētījumu par tikai sievietēm raksturīgiem stāvokļiem, piemēram, endometriozi un menopauzi, kā arī pa dzimumiem sadalītu datu pētījumos, un tas apgrūtina izpratni par mehānismiem, kas ir pamatā veselības problēmām, un kavē mēģinājumus rast piemērotu risinājumu, piemēram, lielākam riskam, ka sievietes saslims ar ilgstošu Covid-19.
(12) (13) (14)
Pasaules Ekonomikas foruma 2020. gada sanāksme. Turpat.
“Viltvārža sindroms” (“the imposter syndrome”) – fenomens, kad cilvēks apšauba savas prasmes un spējas, var traucēt kandidēt uz vadošiem vai publiski redzamiem amatiem.
Ļoti apdomīgiem cilvēkiem, kuriem ir tendence vairīties no stresa situācijām, ir sevišķi grūti kontaktēties ar personībām, kuras izstaro spēcīgu pašapziņu.