C 443/40
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
22.11.2022.
ASV neseno priekšlikumu pašreizējās PTO sarunās par zivsaimniecības subsīdijām pievērsties globālajai problēmai – piespiedu darbam uz zvejas kuģiem (6) –, un uzskata to par pozitīvu piemēru, kas dod iespēju padziļināt šo pārdomu procesu, kuram izvirzīti nopietni mērķi.
Transatlantiskajiem partneriem būtu jāturpina izmantot savu sadarbību, lai izveidotu spēcīgāku juridisko pamatu SDO darba pamattiesību iekļaušanai PTO (7).
Kopēju interešu divpusējos darba jautājumos būtu jāiekļauj salīdzinošas pieejas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām un to efektīva izpildāmība brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) (8).
EESK jau ilgu laiku ir aicinājusi ilgtspējīgas attīstības sadaļām izstrādāt uzlabotu izpildes pieeju ar sankcijām un ir atzinīgi novērtējusi Amerikas Savienoto Valstu, Meksikas un Kanādas nolīguma inovatīvos izpildes instrumentus (9).
3.5.
Sadarbība starptautiskos forumos.
ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padome varētu būt forums, kurā sagatavoties pastiprinātai sadarbībai darba un nodarbinātības jautājumos starptautiskos forumos, jo īpaši SDO un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO).
Šādai pastiprinātai sadarbībai būtu jāietver pienācīgas pārbaudes veicināšana un izpilde.
ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jāveicina kopīga spēju veidošana, jo īpaši attiecībā uz drošības un veselības aizsardzības darbā veicināšanu visā pasaulē, un jāizstrādā kopīgi projekti, piemēram, par darbaspēka inspekciju resursu izmantošanu trešās valstīs.
Paredzamā drošības un veselības aizsardzības darbā konvenciju iekļaušana SDO darba pamatstandartos nodrošinātu auglīgu vidi sadarbībai.
Piespiedu darbs ir kopīgs problēmjautājums, un tā saistībā būtu jākoordinē ES un ASV pieeja, jo īpaši attiecībā uz tādu preču importu, kas ražotas, izmantojot šādu praksi Ķīnā.
Jaunu nodarbinātības veidu izplatība visā pasaulē, jo īpaši platformu darbs, ko vada ASV un ES uzņēmumi, būtu jāapspriež attiecīgajās ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes darba grupās, tostarp ņemot vērā darba ņēmēju ieguldījumu.
3.6.
Izturētspēja un ilgtspēja globālajās piegādes ķēdēs.
ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jāizstrādā stratēģijas, lai palielinātu izturētspēju, nodrošinot globālo piegādes ķēžu ilgtspēju un to pienācīgu darbību.
ES un ASV būtu jāapzina kopējās vājās vietas un jāsadarbojas, piemēram, kritiski svarīgo izejvielu un tādu produktu kā pusvadītāji pieejamības jomā.
Transatlantiskajiem partneriem būtu arī nekavējoties jāpievērš uzmanība standartizētai energoapgādes drošības pieejai, kas būtu pilnībā saskaņota ar mērķtiecīgu ilgtspējas programmu, piemēram, Eiropas zaļo kursu.
Turklāt tiem būtu jāapsver kopēja rīcība, lai uzlabotu attiecīgo ražošanas jaudu, ieguldījumus un loģistiku.
ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jāstrādā, lai panāktu kopēju obligātu pienācīgu rūpību piegādes ķēdēs, pamatojoties uz paraugpraksi, ar mērķi izveidot modeli globālām ilgtspējas prasībām vērtību ķēdēs.
3.7.
Zaļās ekonomikas atbalstīšana.
ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jākoncentrējas uz sadarbību klimata un zaļo tehnoloģiju, kā arī taisnīgas pārkārtošanās politikas jomā.
ES un ASV būtu jāveicina starptautiska sistēma un standarti klimata pārmaiņu mazināšanai, aprites ekonomikai, ilgtspējīgam finansējumam, energotaupības tehnoloģijām, zaļajiem un sociālajiem standartiem publiskajā iepirkumā, ekomarķējumam un ziņošanai par ilgtspējību.
Turklāt transatlantiskajiem partneriem būtu jāstrādā pie daudzpusējas sistēmas vides preču tirdzniecības liberalizācijai saskaņā ar pašreizējām iniciatīvām, proti, Vides preču nolīgumu, Strukturētajām tirdzniecības un vides ilgtspējas diskusijām un neformālo dialogu par plastmasas piesārņojumu.
ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jākoncentrējas uz efektīviem un koordinētiem oglekļa ievedkorekcijas mehānismiem (OIM), lai izveidotu modeli globālam satvaram un izvairītos no tirdzniecības konfliktiem starp ES un ASV.
3.8.
Digitalizācija un jaunas ekonomikas jomas – ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomei būtu jākoncentrējas uz sadarbību tehnoloģiju standartu, pētniecības un politikas jomā attiecībā uz mākslīgo intelektu, lietu internetu, 6G, akumulatoriem, kā arī kvantu un blokķēžu tehnoloģijām.
Regulējumam būtu jāveicina inovācija un standartizācija, taču tajā jāietver būtiski politikas apsvērumi.
Jauno tehnoloģiju jomām, piemēram, mākslīgajam intelektam, bieži vien piemīt arī darbavietas dimensija, kas rada nepieciešamību pēc stingrām mākslīgā intelekta un datu stratēģijām, kas pirmām kārtām nodrošina Eiropas tiesisko un pilnvarojošo regulējumu, kura pamatā ir cilvēktiesības, un tādējādi ietver ētikas noteikumus, darba un arodbiedrību tiesības.
Lai gan piemērot vienādus noteikumus abām pusēm nav iespējams, par
(6) (7)
(8) (9)
OV C 374, 16.9.2021., 73. lpp.
Iespējamie turpmākie risinājumi varētu ietvert skaidrojošu paziņojumu saskaņā ar PTO līguma IX panta 2. punktu, apstiprinot “sabiedrības morāles” izņēmuma interpretāciju (1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XX pants un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību XIV pants), lai iekļautu SDO darba pamattiesības un izklāstītu SDO iespējamo lomu jebkādos tiesas procesos par šo jautājumu.
Labs piemērs, uz kuru balstīties, ir ES pasūtītā salīdzinošā analīze par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības noteikumiem brīvās tirdzniecības nolīgumos, LSE, 2022. gada februāris, jo īpaši attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu, Meksikas un Kanādas nolīguma ātrās reaģēšanas mehānismu https://www.lse.ac.uk/business/consulting/assets/documents/TSD-Final-Report-Feb-2022.pdf.
OV C 105, 4.3.2022., 40. lpp.