C 443/10
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
22.11.2022.
4.14.
Uzņēmējdarbības gars ir galvenais faktors, kas palīdzēs uzlabot konkurētspēju, inovāciju un labklājību, kā arī pilnveidot sociālo un zaļo ekonomiku, vēl jo vairāk saistībā ar ekonomikas atlabšanu pēc pandēmijas.
Uzņēmējdarbības izglītības veicināšana ar mērķi attīstīt uzņēmējdarbības prasmes – tā varētu būt bezdarba samazināšanas iespēja, it sevišķi jauniešu vidū.
Uzņēmējdarbībai – visiem tās veidiem un nozarēm (tostarp tūrismam, rūpniecībai, platformu ekonomikai, sociālajai ekonomikai, brīvajām profesijām) – ir ārkārtīgi svarīga nozīme ekonomikas izaugsmē, inovācijā, nodarbinātībā un sociālajā iekļautībā.
Ir svarīgi apzināt grūtības, ar kurām MVU (it sevišķi ļoti mazi uzņēmumi, kas nereti ir ģimenes uzņēmumi) saskaras saistībā ar piekļuvi vienotajam tirgum, un tās novērst, īpaši saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos.
EESK aicina Komisiju savā darba programmā noteikt konkrētus pasākumus, lai novērstu jau konstatētos šķēršļus vienotajam tirgum (11).
4.15.
Tāpēc EESK atbalsta pieņemto ekonomikas rīcībpolitiku kombināciju, kas ļauj efektīvi izmantot gan publiskos, gan privātos pieejamos iekšzemes resursus, tostarp finanšu resursus, kuri izveidoti saistībā ar Next Generation EU un Atveseļošanas un noturības mehānismu.
EESK ir paudusi bažas par konstatēto pilsoniskās sabiedrības organizāciju nepietiekamo iesaistīšanos.
Organizēta pilsoniskā sabiedrība pieprasa oficiālākas procedūras, kas veicinātu reālu informācijas apmaiņu par nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanu un novērtēšanu.
Partnerības principam būtu jādarbojas kā efektīvam pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas mehānisma modelim.
4.16.
EESK atbalsta Komisijas tiesību aktu priekšlikumus uzņēmumu nodokļu jomā un atzinīgi vērtē to koordināciju ar globālajām apspriedēm, kas veiktas ESAO / iekļaujošā satvara līmenī, lai panāktu vispārēju konsensu.
4.17.
Komiteja atbalsta visus centienus, kuru mērķis ir samazināt atbilstības nodrošināšanas izmaksas Eiropas uzņēmumiem un nodokļu iestādēm, izstrādājot jauno nodokļu sistēmu.
Eiropas uzņēmumiem nedrīkst radīt neizdevīgākus konkurences apstākļus.
Pilnīga Globālās vienošanās par nodokļiem 2. pīlāra īstenošana būs sarežģīta, un gan uzņēmumiem, gan nodokļu iestādēm būs jāiegulda ilgs laiks un jāpieliek ievērojamas pūles.
Vienota starptautiski saskaņotu noteikumu pieņemšana un īstenošana ES un citos tirdzniecības blokos ir ārkārtīgi svarīga Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm.
4.18.
Īpaša uzmanība jāpievērš sociālajai uzņēmējdarbībai, ņemot vērā šī uzņēmējdarbības veida nozīmi krīzes pārvarēšanā.
Sociālās ekonomikas rīcības plāna īstenošana ievērojami palīdzēs stiprināt šo nozari.
Ņemot vērā konkrētas sociālās ekonomikas ekosistēmas definīciju jaunajā industriālajā stratēģijā, ir jāveic konkrēti pasākumi, kas sociālo ekonomiku padarītu videi nekaitīgu, digitālu un noturīgu.
4.19.
Pēc pandēmijas ir pieaugusi vajadzība veicināt kvalitatīvu mācību mobilitāti visiem un atzīt tās mācību rezultātus, tāpēc EESK atbalsta patiesas Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam, lai veidotu tādu Eiropu, kas orientēta uz mācīšanos.
To var panākt ar finansējumu un galvenokārt ar nozaru sadarbību izglītības jomā.
4.20.
Mūsdienīgai patērētāju aizsardzības politikai jānodrošina, ka patērētājiem ir tiesības un nepieciešamā aizsardzība.
Pateicoties vienotajam tirgum, ES patērētājiem un uzņēmumiem ir daudz vienkāršāk pirkt un pārdot preces un pakalpojumus pāri robežām gan tiešsaistē, gan bezsaistē.
Taču tāpēc ir vajadzīga paļāvība un uzticēšanās tirgum, atbilstīgi tiesību akti un to efektīva īstenošana.
Patērētāji ir arī jāinformē un jāapmāca, tādējādi palīdzot viņiem izdarīt atbildīgāku izvēli.
4.21.
Jāuzlabo un jāpaplašina brīvprātīgo iesaistīšanas iespējas, kā arī to darbības tvērums un kvalitāte.
Būtu jāizpēta un jāīsteno visu vecumu un izcelsmes cilvēku brīvprātīgas iesaistīšanās iespējas, izmantojot inovatīvus un elastīgus regulējumus, kas pavērtu jaunas iespējas.
ES 2025. gads būtu jāpasludina par Eiropas Brīvprātīgo gadu.
Tas būtu pienācīgs apliecinājums brīvprātīgo centieniem un ietekmei Covid-19 krīzes apstākļos un laikā, kad notiek karš Ukrainā.
Tādējādi tiktu atspoguļota brīvprātīgo loma Eiropas veselības un labklājības veicināšanā, kā arī viņu nozīme Eiropas atveseļošanā un nākotnes veidošanā.
4.22.
Visās dalībvalstīs viens no svarīgākajiem sociālajiem un ekonomiskajiem faktoriem ir brīvās profesijas, kas nodrošina svarīgus sabiedriskos pakalpojumus tādās jomās kā veselība, tiesiskums, drošība, valoda un māksla.
Tādēļ pirms un pēc Eiropas tiesību aktu pieņemšanas ir jāveic īpašs ietekmes novērtējums par tiesību aktu priekšlikumu ietekmi uz brīvajām profesijām.
Šajā ziņā Eiropas likumdevējam īpaši jāņem vērā birokrātiskā sloga negatīvā ietekme uz brīvajām profesijām.
(11)
Sk., piemēram, Business Journey on the Single Market: Practical Obstructions and Barriers, SWD(2020) 54 final, Brisele, 10.3.2020.