22.11.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 443/127
Domāšana, kas vērsta uz materiālu apriti, apliecina, ka ārkārtīgi ir nepieciešamas pārmaiņas.
Kā piemēru var minēt to, ka augstākiem reciklēšanas rādītājiem ir jāatbilst minimālajām reciklētā materiāla izmantošanas kvotām vai teorētiskajai produktu reciklējamībai (3) jāatbilst tehniskajai reciklēšanas iespējai un reciklēšanas pasākumu praktiskajai īstenošanai, vai, piemēram, plastmasas nozarē daudziem priekšmetiem ir jāmaina dizains un ražošana, ka otrreizējās izejvielas nav pielīdzinātas primārajām izejvielām (4).
Reciklēšana ir arī iespēja Eiropai: piemēram, augstas kvalitātes metālu izrakteņi tiek importēti kā izejvielas vai produkti un pēc lietošanas iznīcināti gandrīz “bez maksas” vai nosūtīti pa pasauli; tas it īpaši attiecas uz automobiļiem un elektroniskajiem lūžņiem.
Tie ir jāuzskata par otrreizējām izejvielām, un pret tiem tā arī jāattiecas.
Demontāža, apstrāde, reciklēšana ne tikai labvēlīgi ietekmē klimatu, bet arī rada lielu pievienoto vērtību un darbvietas (5).
Visā šajā procesā ir ļoti svarīgi arī sekot līdzi ekonomiskajam, ekoloģiskajam un sociālajam līdzsvaram.
3.10.3.
EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu ieviest pasākumus saistībā ar nepārdotām precēm, un tie varētu būt vērienīgāki.
No sabiedrības viedokļa nav vēlams iznīcināt neskartus produktus, tostarp jaunus, atpakaļ nodotus vai remontējamus produktus, jo tā ir resursu izšķērdēšana.
EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums vispirms uzņēmumiem prasīt tikai iesniegt dokumentāciju un no šā pienākuma atbrīvot MVU nav pietiekami tālredzīgs.
Pati iespēja panākt stingrākus pasākumus ar deleģēto tiesību aktu palīdzību rada šaubas par efektīvu mērķa sasniegšanu.
EESK atbalsta nepārdoto produktu iznīcināšanas aizliegumu, ciktāl tie nav bīstami.
Turklāt uzņēmumi un mazumtirdzniecības platformas jāaicina izstrādāt tādu darījumdarbības praksi, kas ievērojami samazinās atgriezto produktu un nepārdoto krājumu skaitu.
Patērētāji būtu jāinformē arī par atpakaļ nodoto preču ietekmi uz vidi.
3.11.
Ekonomiskie aspekti 3.11.1.
EESK norāda, ka no MVU skatpunkta regulas priekšlikums principā ir vērtējams atzinīgi, taču daži aspekti raisa skepsi.
MVU rīcībā ir tikai konkrēti (cilvēku) resursi.
It īpaši regulā minētie atbalsta pasākumi būtu jāpiemēro atbilstīgi MVU vajadzībām un prasībām.
Turklāt MVU ir grūtības piekļūt nepieciešamajam publiskajam iepirkumam.
Tāpēc ir jāmeklē risinājumi, lai tie varētu piedalīties attiecīgajās procedūrās.
Visbeidzot no MVU skatpunkta ir vajadzīga ilgtspējīgu produktu regulas un konkrētiem produktiem paredzētā regulējuma savstarpēja papildināmība.
Tādējādi jānovērš izmaksu dublēšanās un birokrātija.
3.11.2.
Remonta nozares dalībnieki ir izšķiroši svarīgs elements ilgā izstrādājuma darbmūžā.
Tāpēc būtu jāatvieglo remonta pakalpojumu sniedzēju, sociālekonomisko atkalizmantošanas uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības/vietējo remonta iniciatīvu iekļaušana šajā aprites modelī.
Piemēram, Vācijā un Austrijā lietderīgi ir izrādījies attiecībā uz remonta iniciatīvām noslēgt remonta apdrošināšanu, kas tās vienlaikus padara leģitīmas remonta veikšanai.
3.12.
Jauni apritīgas darījumdarbības modeļi (6) paziņojumā ir minēti kā svarīgs instruments.
Tiem jābūt uzņēmumiem un patērētājiem pievilcīgiem, īpaši piemērotiem un rosinošiem, kā arī jānodrošina pienācīgi darba apstākļi.
Praksē jau pastāv šādi modeļi, piemēram, dalīšanās ekonomika, produkts kā pakalpojums, maksa par katru lietojumu utt.
EESK ierosina pielāgot paraugprakses esošās platformas pašreizējiem aprites ekonomikas izaicinājumiem un ieviest stimulus lietošanai.
Šobrīd tādi piemēri ir būvniecības karuselis – nojaukšanas vai pārbūves materiāli tiek piedāvāti jauniem lietotājiem – vai remontdarbu tīkli, kas savieno patērētājus ar remontētājiem.
Tomēr daudzas datubāzes nav pievilcīgas pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem.
(3) (4) (5) (6)
Pomberger, R. (2020).
Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit, https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6.
Paziņojums “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā”, COM(2018) 28 final.
OV C 220, 9.6.2021., 118. lpp. Sk.
INT/778 “Inovācija kā jaunu uzņēmējdarbības modeļu virzītājspēks” (izpētes atzinums) (OV C 303, 19.8.2016., 28. lpp.).