22.11.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 443/109
3.4.
EESK norāda, ka uzņēmumiem ir vajadzīgs finansiāls atbalsts, lai pieņemtu apģērbam vairāk neizmantojamo tekstilmateriālu automatizētas šķirošanas tehnoloģijas, kā arī uzlabotu reciklēšanas iekārtu attīstību, tostarp iespēju izveidot vietējos un reģionālos reciklēšanas un šķirošanas centrus.
Turklāt drēbju labošanas infrastruktūras izveidei, piemēram, veikaliem un darbnīcām, jākļūst par vienu no galvenajiem nozares ieinteresēto personu uzdevumiem.
Šajā saistībā komiteja atzinīgi vērtē EURATEX iniciatīvu Eiropas tekstilizstrādājumu un apģērba rajonu tuvumā izveidot piecus ReHub (tekstilizstrādājumu reciklēšanas centrus) rūpniecisko, pirmspatēriņa un pēcpatēriņa tekstilizstrādājumu atkritumu savākšanai, šķirošanai, apstrādei un reciklēšanai.
Komiteja uzskata, ka reciklētiem produktiem ir vajadzīgi tehniskie, vides, sociālie un enerģētikas standarti, kas būtu jātransponē un jāpiemēro ISO līmenī un jāiekļauj starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos.
3.5.
EESK satrauc, ka tekstilizstrādājumu atkritumi var tikt eksportēti kā lietotas preces, un uzskata, ka šajā jomā ir nepieciešama tūlītēja rīcība ES līmenī.
Visās vērtību ķēdēs ir jāievieš efektīva ķīmiskā kontrole.
Turklāt EESK aicina ieviest globālu paraugpraksi ilgtspējas jomā, kas liktu pircējiem un zīmolu īpašniekiem pārbaudīt un prasīt atbilstību CEN, Cenelec un ETSI tehniskajiem standartiem.
3.6.
Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienībā ir jāizstrādā konkrētai nozarei paredzēti un saskaņoti publiskā iepirkuma noteikumi sociālajā un vides jomā, kas veicinātu pārrobežu iesaistīšanos un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un kuru galamērķis būtu obligātas un saskaņotas sistēmas ieviešana visā ES.
Būtu jāizveido trīspusēja Eiropas komiteja, kurā būtu iesaistīti sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai uzraudzītu un atbalstītu sociālos un vides kritērijus iepirkumu praksē tekstilrūpniecības nozarē.
4.
Patērētāji un digitalizācija 4.1.
EESK aicina Eiropas Komisiju sagatavot ietekmes novērtējumu par iespējamiem uzlabojumiem iekšējā tirgū ražotu/tirgotu tekstilizstrādājumu marķējumā.
Ir jānodrošina pienācīga patērētāju piekļuve informācijai par labošanu, izsekojamību un informācija uz digitālās etiķetes.
Komiteja uzskata, ka plašu marķēšanas prasību ieviešana attiecībā uz tekstilizstrādājumu reciklēšanas pakāpi un tekstilizstrādājumu “pēdu” varētu patērētājus mudināt izvēlēties ilgtspējīgākus tekstilizstrādājumus.
4.2.
EESK uzskata, ka plaša mēroga informācijas kampaņa Eiropas līmenī var palīdzēt cilvēkiem izdarīt uz informāciju balstītu un ilgtspējīgu izvēli, vienlaikus stimulējot patērētājus izvēlēties kvalitāti, nevis kvantitāti, piemēram, nosakot atšķirīgas PVN likmes ilgtspējīgiem/neilgtspējīgiem produktiem iekšējā tirgū.
4.3.
Šo piegādes ķēžu uzraudzībai ir svarīgi pārredzami un kopēji dati par produktiem, reciklētiem un atkalizmantotiem elementiem, preču iznīcināšanu, ražošanas procesā izmantotajām ķīmiskajām vielām, kā arī par ražošanas procesa sociālo un darba ietekmi un ietekmi uz vidi attiecībā uz katru piegādes ķēdes uzņēmumu.
Turklāt atvērtas datu sistēmas izveide un brīvas piekļuves nodrošināšana patērētājiem, pilsoniskajai sabiedrībai un sociālajiem partneriem ir būtiski svarīga, lai uzlabotu tekstilrūpniecības nozares vides un sociālo situāciju.
EESK uzskata, ka jāņem vērā patērētāju digitālā pratība un ka datu saturam jābūt vērstam uz visām ieinteresētajām personām piegādes ķēdē.
Ir jāizveido līdzsvars starp vajadzību pēc pārredzamiem datiem un rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzību.
4.4.
EESK raizējas, ka mazāk nekā 1 % tekstilizstrādājumu visā pasaulē tiek reciklēti un pārtop par jauniem tekstilizstrādājumiem (3), un uzskata, ka turpmākajai paplašinātas ražotāja atbildības shēmai būtu jārada stimuli, kas būtu piemēroti, lai veicinātu tekstilšķiedru reciklēšanu, nevis viltus aprites procesus, piemēram, no reciklētām plastmasas pudelēm iegūta poliestera izmantošanu.
5.
Izglītība un darba nosacījumi 5.1.
Komiteja norāda, ka būtu bijis iespējams vairāk precizēt tekstilrūpniecības nozares sociālos aspektus un ka būtu bijis vēlams lielāks skaits iniciatīvu.
Zaļās pārkārtošanās procesam jānotiek vienlaikus ar taisnīgu pārkārtošanos, un Komiteja pauž nožēlu, ka nav gaidāmas jaunas iniciatīvas saistībā ar sociālo dialogu un sarunām par darba koplīgumu slēgšanu.
(3)
Eiropas Komisija – Tekstilizstrādājumu stratēģija.