2022 11 22
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 443/127
Medžiagų ciklo srityje būtina smarkiai keisti mąstyseną.
Pavyzdžiui, didesni perdirbimo rodikliai turėtų būti derinami su perdirbtų medžiagų panaudojimo kvotomis, teorinis gaminių perdirbamumas (3) turėtų atitikti technines perdirbimo galimybes ir praktinį perdirbimo priemonių įgyvendinimą.
Taip pat daug ką reikia keisti, pavyzdžiui, plastikų sektoriaus projektavimo ir gamybos srityje, įskaitant tai, kad antrinės žaliavos neturėtų būti traktuojamos taip pat, kaip pirminės (4).
Antrinis perdirbimas taip pat suteikia galimybių Europai.
Pavyzdžiui, brangios metalų mineralų žaliavos ar gaminiai importuojami, o po panaudojimo praktiškai veltui išmetami arba išvežami į kitas pasaulio šalis.
Tai būdinga ypač automobilių ir elektronikos atliekoms.
Jos turėtų būti laikomos antrinėmis žaliavomis ir atitinkamai tvarkomos.
Išmontavimas, atliekų paruošimas ir perdirbimas ne tik naudingi klimatui, bet ir kuria didelę pridėtinę vertę bei darbo vietas (5).
Visais atvejais labai svarbu stebėti ekonominę, ekologinę ir socialinę pusiausvyrą.
3.10.3.
EESRK palankiai vertina pasiūlymą imtis priemonių dėl neparduotų prekių, tačiau šiuo atveju veiksmai gali būti platesnio užmojo.
Visuomenė nepritaria nesugadintų gaminių, kuriems priskirtini nauji, grąžinti ar sutaisomi gaminiai, naikinimui, nes tai yra išteklių švaistymas.
EESRK nuomone, Komisijos pasiūlymas pirmuoju etapu iš įmonių reikalauti tik dokumentacijos ir šio reikalavimo netaikyti MVĮ yra nepakankamas.
Kadangi numatyta tik galimybė deleguotaisiais aktais nustatyti griežtesnes priemones, kyla abejonių, ar pavyks veiksmingai siekti tikslų.
EESRK pritaria draudimui naikinti neparduotus gaminius, jei jie nekelia grėsmės.
Be to, įmonėms ir mažmeninės prekybos platformoms turėtų būti keliamas reikalavimas taikyti tokius komercinės veiklos modelius, kurie žymiai sumažintų grąžinamų gaminių skaičių ir neparduotų atsargų kiekį.
Vartotojai taip pat turėtų būti informuojami apie grąžintų prekių poveikį aplinkai.
3.11.
Ekonominiai aspektai 3.11.1.
EESRK pažymi, kad MVĮ pasiūlytą reglamentą iš esmės vertina palankiai, tačiau kartu ir skeptiškai.
MVĮ turi ribotą kiekį (žmogiškųjų) išteklių.
Reglamente nurodytos paramos priemonės turėtų būti ypač pritaikytos prie MVĮ poreikių ir reikalavimų.
Be to, matyti, kad MVĮ kils sunkumų norint dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, o toks yra reglamente nustatytas reikalavimas.
Todėl reikėtų ieškoti sprendimų, užtikrinančių joms galimybę dalyvauti atitinkamose procedūrose.
Galiausiai MVĮ požiūriu reikia užtikrinti tvarių gaminių reglamentavimo ir konkretiems gaminiams taikomų nuostatų papildomumą.
Taip būtų išvengta išlaidų ir biurokratijos dubliavimosi.
3.11.2.
Siekiant, kad gaminiai tarnautų ilgą laiką, ypač svarbus vaidmuo tenka taisytojams.
Todėl taisymo paslaugų teikėjams, socialinėms ir ekonominėms pakartotinio naudojimo įmonėms ir pilietinės visuomenės / vietinėms taisymo iniciatyvoms turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti šiame žiediniame modelyje.
Pavyzdžiui, kalbant apie Vokietijos ir Austrijos gaminių taisymo iniciatyvas, pasiteisino taisymo draudimo sutartys, kurios iniciatyvas kartu įtvirtino kaip taisytojas.
3.12.
Komunikate kaip svarbi priemonė minimi nauji žiediniai verslo modeliai (6).
Jie įmonėms ir vartotojams turėtų būti priimtini, patrauklūs ir aktyviai jiems siūlomi, taip pat turėtų užtikrinti deramas darbo sąlygas.
Tokie modeliai jau yra taikomi praktikoje, pavyzdžiui, dalijimosi ekonomika, produktas kaip paslauga, mokėjimas pagal naudojimą ir kt.
EESRK siūlo pritaikyti esamą geriausios praktikos pavyzdžių platformą, sukuriant paskatas ja naudotis ir atsižvelgiant į dabartinius žiedinės ekonomikos iššūkius.
Šiuo metu įtraukti pavyzdžiai – „Baukarussell“ (liet. „statybų karuselė“ – vykdant pastatų griovimą ar perstatymą atlikusios medžiagos siūlomos naujiems naudotojams) ir taisymo tinklai, kurie gali suburti vartotojus ir taisytojus.
Tačiau daugelis duomenų bazių nėra tokios patrauklios paslaugų teikėjams ir naudotojams.
(3) (4) (5) (6)
Pomberger, R. (2020).
Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit, https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6.
Komunikatas „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“, COM(2018) 28 final.
OL C 220, 2021 6 9, p. 118.
Žr. nuomonę INT/778 dėl „Inovacijų – naujų ekonomikos modelių varomosios jėgos“ (tiriamoji nuomonė) (OL C 303, 2016 8 19, p. 28).