C 443/68
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.11.22.
3.8 A digitalizációt illetően az oktatásban és a munkaerőpiacon egyértelmű nemi szegregáció látható az IKT-diplomások, IKT-szakemberek, és a csúcstechnológiai ágazatokban dolgozó tudósok és mérnökök megoszlásából.
3.9 A lányok érdeklődésének a TTMM felé terelése döntő a jövő szakmáiban való sikeres elhelyezkedésük szempontjából.
Ezenfelül célzott intézkedésekre és fejlesztési programokra van szükség annak érdekében, hogy a lányokat a TTMM-hez kapcsolódó pályákra vonzzák és meg is tartsák.
Tíz éven belül tízből kilenc álláshoz digitális készségekre lesz szükség (12).
A munka világában a jövőben egyre nagyobb lesz a kereslet a technológiai szakemberek, például az informatikusok és az IKT-szakemberek iránt.
Az európai munkavállalók 65 %-át a nők teszik ki, de az európai IKTmunkaerőnek mindössze 17 %-át, ugyanakkor 2026-ig a technológiai fejlődés miatt várhatóan megszűnő álláshelyek 57 %-át nők töltötték volna be (13).
3.10 A nők mesterséges intelligencia fejlesztésébe való bevonása azért is fontos, hogy elkerülhetők legyenek a valóságra vonatkozó elfogult adatokon alapuló, ezért elfogult eredményeket adó algoritmusok.
Ezen a területen is interszekcionális megközelítésre van szükség.
Ezenfelül, mivel a nagysebességű konnektivitáshoz és a digitális készségekhez való hozzáférés a sikeres digitalizáció nélkülözhetetlen alapja, ezeknek mindenki számára elérhetőnek és hozzáférhetőnek kellene lenniük, nemtől, kortól, fogyatékosságtól, társadalmi-gazdasági háttértől vagy földrajzi elhelyezkedéstől függetlenül.
3.11 A nőknek a technológiai területeken tapasztalható alulreprezentáltsága problémát jelent a zöld gazdaságra való átállás szempontjából is, mivel az éghajlatváltozás és a környezeti problémák kezeléséhez sokféle technológiai megoldás fejlesztésére és bevezetésére van szükség.
3.12 Noha mind a digitális, mind a zöld készségeket minden szakma szerves részének kell tekinteni, e készségek nagyobb valószínűséggel vonzzák a fiatalokat, mint az idősebb munkavállalókat.
Másfelől egyértelműen látható a különbség a munkával összefüggő IKT-készségek, többek között az adatgazdálkodás és a kiadványszerkesztés, és az általában a fiatalokhoz társított digitális jártasság között, ez utóbbihoz értve az üzenetküldést és az internet szabadidős célú használatát.
3.13 A TTMM-kompetenciák mellett arra is fontos ösztönözni a lányokat, hogy gazdaságtudományi és irányítással kapcsolatos tantárgyakat tanuljanak, amelyek felkészítik őket a vezetői pozíciókra.
Ezenfelül fontos abba az irányba terelni őket, hogy elsajátítsanak vállalkozói és kockázatkezelési készségeket, valamint hogy növeljék önbizalmukat az imposztorszindróma (14) elkerülése és kezelése érdekében.
A nők stressztipológiáját vizsgálva úgy tűnik, hogy stresszhelyzetekben inkább az introvertált, mint az extrovertált személyiség a jellemző.
Ez azt eredményezi, hogy a nők a mások – személyes kritikának vett – negatív megjegyzéseitől való félelem miatt nem keresik a nyilvános szerepléssel járó álláshelyeket, nem érzik magukat alkalmasnak, ha nem teljesítik (túl) a munkaköri leírásban szereplő valamennyi előírást, és nem akarnak „kvótanők” lenni.
Ez gyakran (tudatalatti) meggyőződésekhez és félelmekhez kapcsolódik.
Noha a készségek és kompetenciák fejlesztéséhez gyakorlati intézkedésekre van szükség az oktatási és a tanulási módszerek szintjén és a pályaválasztási tanácsadásban, e célkitűzéseket a nemek közötti egyenlőség egész életre kiterjedő kultúrájára vonatkozó általános figyelemfelhívó programba is bele kell kapcsolni.
3.14 Egy konkrét szempont, amivel foglalkozni kell, a nemek közötti egyenlőségnek az egészségügyben tapasztalható hiánya, ami a kutatás hiányának, a férfiközpontú oktatásnak, a félrediagnosztizálásnak és a kezelés hiányosságainak tudható be.
A biológiai és a társadalmi nemek közötti különbségek számos orvosi szakterületen megfigyelhető figyelmen kívül hagyása könnyen helytelen diagnózishoz vagy gyógyszeres kezeléshez vezet, mivel a nők tünetei eltérnek a férfiak tüneteitől, vagy mivel a gyógyszeradagolás olyan klinikai vizsgálatokon alapul, amelyeket főként férfiakon végeznek el.
A sajátosan női betegségekkel, állapotokkal (endometriózis, menopauza) kapcsolatosan is hiányos a kutatás, és nem állnak rendelkezésre nemekre lebontott adatok, ami megnehezíti az egészségi problémák mögötti mechanizmusok megértését, és akadályozza az arra irányuló törekvéseket, hogy megfelelő választ találjunk például arra, hogy a nők esetében miért gyakoribb a Covid elhúzódásának kockázata.
(12) (13) (14)
A Világgazdasági Fórum 2020. évi éves ülése.
Lásd ugyanott.
Az imposztorszindróma, azaz amikor valakinek kétségei vannak a saját képességeit illetően, akadályozhatja a vezetői vagy nyilvánosszerepléssel járó pozíciókra való jelentkezést.
Ez különösen az erősen reflektív emberekre jellemző, akik stresszhelyzetben hajlamosak visszavonulni, és nehezen tudják kezelni az erős önbizalmat sugárzó embereket.