C 443/10
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.11.22.
4.14.
A vállalkozói készség a versenyképesség, az innováció és a jóllét javításához, valamint a szociális és környezetbarát gazdaság kialakításához szükséges egyik kulcskompetencia, ami a járvány utáni helyreállítással összefüggésben még inkább igaz.
A vállalkozói készségek fejlesztését célzó vállalkozói oktatás ösztönzése a munkanélküliség csökkentésének egyik módja lehet, különösen a fiatalok körében.
A gazdasági növekedés, az innováció, a foglalkoztatás és a társadalmi befogadás szempontjából nagyon fontos a vállalkozói tevékenység – annak minden formájában és minden ágazatban (beleértve az idegenforgalmat, az ipart, a platformgazdaságot, a szociális gazdaságot és a szabadfoglalkozásúakat is).
Fontos azoknak a nehézségeknek az azonosítása és kezelése, amelyekkel a kkv-k (különösen a nagyon kis méretű, gyakran családi jellegű vállalkozások) szembesülnek az egységes piacra való belépés során, különösen a zöld és a digitális átállással összefüggésben.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hajtsa végre a munkaprogramjában szereplő konkrét intézkedéseket az egységes piac előtt álló, már azonosított akadályok felszámolása érdekében (11). 4.15.
Az EGSZB olyan gazdaságpolitikák kombinációjának az elfogadását támogatja, amelyek hatékonyan használják fel a rendelkezésre álló hazai – állami és magán – forrásokat, beleértve a Next Generation EU és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében létrehozott pénzügyi forrásokat is.
Az EGSZB aggódott és most is aggódik amiatt, hogy kimutatták a civil társadalmi szervezetek részvételének hiányát.
A szervezett civil társadalom olyan formálisabb eljárásokat kér, amelyek megkönnyítik a valódi eszmecserét a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása és értékelése során.
A civil társadalom részvételét lehetővé tevő hatékony mechanizmus tekintetében a partnerség elvét kellene követni. 4.16.
Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság jogalkotási javaslatait a társasági adó területén, és üdvözli, hogy egyeztették azokat az OECD/inkluzív keret szintjén folytatott globális vitákkal, hogy globális konszenzust lehessen elérni. 4.17.
Az EGSZB támogat minden olyan erőfeszítést, amely az új adórendszer kialakításakor az európai vállalatok és az adóhatóságok megfeleléssel kapcsolatos költségeinek csökkentésére irányul.
Az európai vállalkozások nem hozhatók versenyhátrányba.
A globális adóegyezmény 2. pillérének teljes körű végrehajtása összetett feladat lesz, és hosszú időt, valamint jelentős erőfeszítéseket igényel majd mind a vállalatok, mind az adóhatóságok részéről.
Az Uniónak és a tagállamainak legfőbb érdeke a nemzetközileg elfogadott szabályok egységes elfogadása és egyidejű végrehajtása az EU-ban és más kereskedelmi blokkokban. 4.18.
A szociális vállalkozás különös figyelmet érdemel, tekintettel arra, hogy ez a vállalkozási forma milyen szerepet játszhat a válság leküzdésében.
A szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv végrehajtása kulcsszerepet játszik majd ezen ágazat megerősítésében.
Az új iparpolitikai stratégiában a szociális gazdaság sajátos ökoszisztémájának meghatározása konkrét intézkedésekhez kell, hogy vezessen, amelyek a szociális gazdaság zöld és digitális átállását és rezilienciájának növelését célozzák. 4.19.
A világjárvány után egyre nagyobb szükség van a jó minőségű tanulási mobilitás mindenki számára történő előmozdítására és a tanulási eredmények elismerésére, ezért az EGSZB támogatja, hogy 2025-ig egy valódi európai oktatási térséget hozzanak létre a tanuló Európa érdekében.
Ez a finanszírozás és mindenekelőtt az oktatás területén folytatott ágazatközi együttműködés révén valósul meg. 4.20.
A korszerű fogyasztóvédelmi politikának biztosítania kell, hogy a fogyasztók élvezhessék a szükséges jogokat és védelmet.
Az egységes piac egyszerűbbé teszi az uniós fogyasztók és vállalkozások számára, hogy határokon átívelően árukat és szolgáltatásokat vásároljanak és értékesítsenek, akár online, akár hagyományos módon.
Ehhez nélkülözhetetlen, hogy bízzunk a piacban, célirányos szabályozás legyen érvényben, és ezt hatékonyan érvényesítsék.
A fogyasztók tájékoztatásának és képzésének is segítenie kell őket abban, hogy felelősségteljesebb döntéseket hozzanak. 4.21.
Javítani kell az önkéntes részvételhez való hozzáférést, és növelni kell annak hatókörét és minőségét.
A különböző korú és hátterű emberek önkéntes szerepvállalásának lehetőségeit innovatív és rugalmas keretek között kell feltárni és megvalósítani, új lehetőségeket szabadítva fel.
2025-öt az EU-nak az önkéntesek európai évének kellene nyilvánítania.
Ez méltó tisztelgés lenne az önkéntesek által a Covid-válság és az ukrajnai háború idején tett erőfeszítések és azok hatása előtt.
Rámutatna jelentőségükre az európai egészség és jóllét szempontjából, valamint kiemelné az Európa gazdasági helyreállításában és jövőjében betöltött szerepüket. 4.22.
A szabadfoglalkozásúak minden tagállamban kulcsfontosságú társadalmi és gazdasági tényezőnek számítanak, és fontos közszolgáltatásokért felelősek olyan területeken, mint az egészségügy, az igazságszolgáltatás, a biztonság, a nyelv és a művészetek.
Ezért az európai jogszabályok elfogadása előtt és után külön hatásvizsgálatot kell végezni a jogalkotási javaslatok szabadfoglalkozásúakra gyakorolt hatásairól.
E tekintetben az európai jogalkotónak figyelembe kell vennie különösen a bürokratikus terhek által a szabadfoglalkozásúakra gyakorolt negatív hatásokat.
(11)
Lásd például „Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers”, SWD(2020) 54 final, Brüsszel, 2020.3.10.