2022.11.22.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 443/127
Az anyagciklusokban való gondolkodás megmutatja, hogy óriási átállásra van szükség.
Például a magasabb újrafeldolgozási arányoknak együtt kell járniuk a minimális újrafeldolgozott tartalomra vonatkozó kvótákkal, vagy a termékek elméleti újrafeldolgozhatóságának (3) meg kell felelnie a technikai újrafeldolgozási lehetőségeknek és az újrafeldolgozási intézkedések gyakorlati megvalósításának, vagy például a műanyagok területén sok mindent meg kell változtatni a tervezés és a gyártás tekintetében, egészen addig a tényig, hogy a másodlagos nyersanyagok nem egyenértékűek az elsődleges nyersanyagok­ kal (4).
Az újrahasznosítás lehetőséget is jelent Európa számára: például a kiváló minőségű fémes ásványi anyagokat nyersanyagként vagy termékként importálják, majd használat után lényegében „ingyen” kidobják, vagy a világ minden tájára elszállítják; ide tartoznak különösen az autók és az elektronikai hulladékok.
Ezeket értékes anyagoknak kell tekinteni, és e szerint is kell kezelni.
A szétszerelés, a feldolgozás és az újrahasznosítás nemcsak az éghajlatnak kedvez, hanem nagy hozzáadott értéket és munkahelyeket is teremt (5).
Mindezek mellett a gazdasági, ökológiai és társadalmi egyensúlyt is szem előtt kell tartani.
3.10.3 Az EGSZB üdvözli az eladatlan áruk elleni fellépésre vonatkozó javaslatot, de úgy véli, hogy ambiciózusabb megközelítést lehetne alkalmazni.
Az érintetlen – azaz: új, visszaküldött vagy javítható – termékek megsemmisítése társadalmi szempontból nem kívánatos, mivel az erőforrások pazarlásával egyenlő.
Az Európai Bizottság javaslata, amely első lépésként csak a dokumentálást írja elő a vállalatok számára, és a kkv-kat mentesíti ezalól, az EGSZB véleménye szerint nem elegendő.
Az a lehetőség, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén eszközöljünk ki szigorúbb intézkedéseket, már önmagában kétségeket ébreszt a célok hatékony megvalósításával kapcsolatban.
Az EGSZB támogatja az eladatlan termékek megsemmisítésének tilalmát, amennyiben azok nem veszélyesek.
Ezenkívül a vállalatokat és a kiskereskedelmi platformokat fel kell szólítani olyan üzleti gyakorlatok kidolgozására, amelyek határozottan csökkentik a visszaküldött termékek és az eladatlan készletek számát.
A fogyasztókat pedig tájékoztatni kell a visszaküldött áruk környezeti hatásairól.
3.11 Pénzügyi szempontok 3.11.1 Az EGSZB rámutat, hogy a kkv-k szempontjából a rendeletjavaslat elvben üdvözlendő, de akadnak kétségek is.
A kkv-k számára csak bizonyos (emberi) erőforrások állnak rendelkezésre.
Különösen a rendeletben említett támogatási intézkedéseknek igazodniuk kell a kkv-k igényeihez és szükségleteihez.
Emellett a kkv-k számára nehézségek mutatkoznak az előírt közbeszerzésekhez való hozzáférés terén is.
Ezért olyan megoldásokat kell keresni, amelyek lehetővé teszik számukra a megfelelő eljárásokban való részvételt.
Végezetül a kkv-k szempontjából biztosítani kell a fenntartható termékre vonatkozó rendelet és a termékspecifikus szabályozás közötti kiegészítő jelleget.
Ezzel elkerülhető a költségek és az adminisztratív terhek megkettőzése.
3.11.2 A javítási ágazat szereplői kulcspozícióban vannak, ha a termék hosszú élettartama a tét.
Ennek megfelelően meg kell könnyíteni a szervizszolgáltatók, az újrafelhasználással foglalkozó társadalmi-gazdasági vállalkozások és a civil társadalmi/helyi javítási kezdeményezések számára, hogy elfoglalják helyüket ebben a körforgásos modellben.
Németországban és Ausztriában például hasznosnak bizonyult a javítási kezdeményezések esetében a javítási költségeket fedező biztosítások kötése, amely egyúttal legitimálja az általuk történő javítást.
3.12 A közlemény fontos eszközként említi az új, körforgásos üzleti modelleket (6).
Ezeknek vonzónak, menőnek és proaktívnak kell lenniük a vállalkozások és a fogyasztók számára, és megfelelő munkafeltételekről kell gondoskodniuk.
A gyakorlatban már léteznek ilyen modellek, például a megosztásalapú gazdaság, a „termék mint szolgáltatás”, a „használatalapú díjfizetés” stb.
Az EGSZB szorgalmazza, hogy a bevált gyakorlatok meglévő platformjait egészítsék ki a körforgásos gazdaság használatának ösztönzésével és az aktuális kihívásoknak megfelelően.
A jelenleg ott felsorolt példák közé tartozik a Baukarussell projekt – bontás vagy átépítés esetén az anyagokat új felhasználóknak kínálják fel – vagy a szervizhálózatok, amelyeken keresztül a fogyasztók és a szervizek találkozhatnak.
Számos adatbank azonban nem elég vonzó a szolgáltatók és a felhasználók számára.
(3) (4) (5) (6)
Pomberger, R. (2020).
Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit.
[Az elméleti, a gyakorlati és a valós újrafeldolgozhatóságról.] https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6 Közlemény a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégiáról, COM(2018) 28 final.
HL C 220., 2021.6.9., 118. o.
Lásd INT/778 – Az innováció mint új tevékenységi modellek motorja (feltáró vélemény)(HL C 303., 2016.8.19., 28. o.).