C 443/68
HR
Službeni list Europske unije
22.11.2022.
3.8.
Kada je riječ o digitalnoj transformaciji, jasna rodna segregacija u obrazovanju i na tržištu rada vidljiva je u raspodjeli osoba s diplomom u području IKT-a, stručnjaka u području IKT-a i znanstvenika i inženjera u visokotehnološkim sektorima.
3.9.
Poticanje interesa za STEM kod djevojaka važno je za njihovo uspješno uključivanje u zanimanja budućnosti.
Osim toga, potrebne su ciljane mjere i razvojni programi kako bi ih se privuklo i zadržalo na radnim mjestima povezanima sa STEM-om.
Za deset godina devet od deset poslova zahtijevat će digitalne vještine (12).
U budućnosti rada doći će do povećanja potražnje za stručnjacima u tehnologiji, kao što su računalni inženjeri i stručnjaci u području IKT-a.
Žene čine 65 % zaposlenih u Europi, ali u području IKT-a udio žena u radnoj snazi u Europi samo je 17 %; do 2026.
57 % radnih mjesta koje će istisnuti tehnologija bit će ona na kojima su radile žene (13).
3.10.
Sudjelovanje žena u razvoju umjetne inteligencije također je bitno kako bi se izbjeglo stvaranje algoritama koji se temelje na pristranim podacima o stvarnosti i zbog toga proizvode pristrane rezultate.
U tom je području potreban i intersekcijski pristup.
Nadalje, budući da su povezanost velike brzine i digitalne vještine nužni preduvjeti za uspješnu digitalnu transformaciju, trebale bi biti dostupne i pristupačne svima, bez obzira na rod, dob, invaliditet, socioekonomsko porijeklo ili geografski položaj.
3.11.
Nedovoljna zastupljenost žena u područjima tehnologije predstavlja problem i sa stajališta zelene tranzicije jer rješavanje problema klimatskih promjena i zaštite okoliša zahtijeva razvoj i uvođenje brojnih vrsta tehnoloških rješenja.
3.12.
Iako se digitalne i zelene vještine moraju smatrati sastavnim dijelom svakog zanimanja, one potencijalno više privlače mlade ljude nego starije radnike.
S druge strane, postoji jasna razlika između vještina u području IKT-a povezanih s radom, koje uključuju upravljanje podacima i stolno izdavaštvo, i digitalne pismenosti koja se obično povezuje s mladima, kao što su pisanje poruka i uporaba interneta u zabavne svrhe.
3.13.
Uz kompetencije u području STEM-a, također je važno poticati djevojke na studiranje predmeta u području ekonomije i upravljanja kako bi ih se pripremilo za vodeće položaje.
Nadalje, važno ih je usmjeravati na učenje poduzetničkih vještina i vještina upravljanja rizicima te na jačanje samopouzdanja kako bi se izbjegao i riješio problem „sindroma prevaranta” (14).
Kad je riječ o tipologiji stresa kod žena, čini se da u stresnim situacijama postoji tendencija prema introvertiranosti, a ne ekstrovertiranosti.
To dovodi do toga da žene ne traže eksponirana radna mjesta zbog straha od negativnih komentara drugih koje shvaćaju osobno, da se ne osjećaju kvalificiranima ako ne ispunjavaju (prekomjerno) sve specifikacije u opisu radnog mjesta i da ne žele biti „žene koje popunjavaju kvotu”.
To je često povezano s (nesvjesnim) uvjerenjima i strahovima.
Jačanje vještina i kompetencija iziskuje praktične mjere na razini metoda poučavanja i učenja te profesionalnog usmjeravanja, ali ti bi ciljevi trebali biti povezani i s općim programom podizanja svijesti o cjeloživotnoj kulturi rodne ravnopravnosti.
3.14.
Jedan poseban aspekt na koji treba obratiti pozornost je rodna pristranost u zdravstvenoj skrbi, koja je posljedica nedostatka istraživanja, androcentrizma u obrazovanju, pogrešnih dijagnoza i neadekvatnog liječenja.
Nepoznavanje razlika koje se temelje na spolu i rodu u medicinskim disciplinama lako dovodi do netočnih dijagnoza ili neispravnog liječenja zbog toga što se ženski simptomi razlikuju od muških simptoma ili zato što se doziranje lijekova temelji na kliničkim ispitivanjima koja se uglavnom provode na muškarcima.
Usto nema dovoljno istraživanja o zdravstvenim problemima svojstvenim ženama, kao što su endometrioza i menopauza, kao ni podataka razvrstanih po rodu u istraživanjima, što otežava razumijevanje mehanizama koji stoje iza zdravstvenih problema i ometa pokušaje pronalaska primjerenog odgovora na, npr., viši rizik od razvoja sindroma dugoročnih posljedica COVID-a 19 kod žena.
(12) (13) (14)
Godišnji sastanak Svjetskog gospodarskog foruma 2020. Ibid.
Npr. fenomen „prevaranta”, kojim se opisuje sumnja u vlastite sposobnosti i vještine, može spriječiti prijavljivanje na rukovodeće ili izložene položaje.
Naročito osobe koje intenzivno promišljaju i koje se obično povlače u stresnim okolnostima imaju poteškoća u postupanju s osobama koje se odlikuju izrazitim samopouzdanjem.