C 443/40
HR
Službeni list Europske unije
22.11.2022.
WTO-a o subvencijama za ribarstvo počne rješavati svjetski problem prisilnog rada na ribarskim plovilima (6).
Transatlantski partneri trebali bi u okviru svoje suradnje raditi i na čvršćoj pravnoj osnovi za uključivanje temeljnih radnih prava ILO-a u WTO (7).
Bilateralna pitanja od zajedničkog interesa povezana s radom trebala bi obuhvaćati i komparativne pristupe poglavljima o trgovini i održivom razvoju i njihovoj djelotvornoj provedbi u sporazumima o slobodnoj trgovini (8).
EGSO već duže vrijeme poziva na novi pristup provedbi poglavlja o trgovini i održivom razvoju koji bi podrazumijevao sankcije i pozdravio je inovativne instrumente provedbe uvedene u sporazumu USMCA (između SAD-a, Meksika i Kanade) (9).
3.5.
Zajedničko djelovanje u međunarodnim forumima: TTC bi mogao služiti kao forum za pripremu pojačane suradnje u području rada i zapošljavanja u okviru međunarodnih foruma, osobito ILO-a i Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD).
Ta pojačana suradnja trebala bi obuhvaćati promicanje i osiguravanje primjene dužne pažnje.
TTC bi trebao poticati zajedničku izgradnju kapaciteta, posebno u svrhu promicanja sigurnosti i zdravlja na radu u cijelom svijetu te razvijati zajedničke projekte, primjerice osiguravanje resursa za inspekcije rada u trećim zemljama.
Očekivanim uključivanjem konvencija o sigurnosti i zdravlju na radu u temeljne standarde rada ILO-a osiguralo bi se plodno područje za suradnju.
Prisilni rad pitanje je koje izaziva veliku zabrinutost na obje strane te je potrebno koordinirati pristupe EU-a i SAD-a, posebno u pogledu uvoza robe koja se s pomoću takvih praksi proizvodi u Kini.
Globalno širenje novih oblika zapošljavanja, osobito rada putem platformi, u kojem vodeću ulogu imaju poduzeća iz SAD-a i EU-a, pitanje je o kojem bi trebalo raspravljati u relevantnim radnim skupinama TTC-a, a u to treba uključiti i radnike.
3.6.
Otpornost i održivost u globalnim lancima opskrbe: TTC bi trebao izraditi strategije za povećanje otpornosti osiguravanjem održivosti globalnih lanaca opskrbe i jamčenjem njihovog pravilnog funkcioniranja.
EU i SAD trebali bi utvrditi zajedničke slabe točke i zajedno raditi, primjerice, na dostupnosti kritičnih sirovina i proizvoda kao što su poluvodiči.
Osim toga, transatlantski partneri hitno bi trebali usmjeriti pozornost na standardiziran pristup sigurnosti opskrbe energijom koji bi bio u cijelosti usklađen s ambicioznim programom održivosti kao što je europski zeleni plan.
Nadalje, trebali bi razmotriti zajedničko djelovanje u svrhu poboljšanja relevantnih proizvodnih kapaciteta, ulaganja i logistike.
TTC bi trebao raditi na zajedničkim elementima obvezne dužne pažnje u lancima opskrbe na temelju najboljih praksi kako bi se uspostavio model za globalne zahtjeve u pogledu održivosti u lancima vrijednosti.
3.7.
Potpora zelenom gospodarstvu: TTC bi se trebao usredotočiti na suradnju u području klime i zelenih tehnologija te politika pravedne tranzicije.
EU i SAD trebali bi promicati međunarodni okvir i standarde za ublažavanje klimatskih promjena, kružno gospodarstvo, održivo financiranje, tehnologije za uštedu energije, zelene i socijalne standarde u javnoj nabavi, ekološke oznake i izvješćivanje o održivosti.
Usto, transatlantski partneri trebali bi se zalagati za multilateralni okvir za liberalizaciju trgovine u području ekoloških dobara u okviru postojećih inicijativa, odnosno Sporazuma o ekološkim dobrima (EGA), strukturiranih rasprava o trgovini i okolišnoj održivosti te neformalnog dijaloga o onečišćenju plastikom.
TTC bi se trebao usredotočiti na djelotvorne i koordinirane mehanizme za ugljičnu prilagodbu na granicama kako bi se uspostavio model za globalni okvir i izbjegli trgovinski sukobi između EU-a i SAD-a.
3.8.
Digitalizacija i nova gospodarstva: TTC bi se trebao usredotočiti na suradnju u pogledu tehnoloških standarda, istraživanja i politika u području umjetne inteligencije, interneta stvari, mreže 6G, baterija, kvantne tehnologije i tehnologije lanaca blokova.
Okvir bi trebao poticati inovacije i normizaciju, no mora uključivati i najbitnija pitanja politike na kojima se one temelje.
Nova tehnološka područja poput umjetne inteligencije često obuhvaćaju i dimenziju radnog mjesta, koja iziskuje pouzdane strategije za umjetnu inteligenciju i podatke u kojima se ponajprije osigurava snažan europski pravni okvir utemeljen na ljudskim pravima i koje stoga obuhvaćaju etička pravila te radnička i sindikalna prava.
Obje strane ne
(6) (7) (8)
(9)
SL C 374, 16.9.2021., str. 73.
Mogla bi se razmotriti mogućnost usvajanja izjave o tumačenju iz članka IX. stavka 2.
Sporazuma o WTO-u, u kojoj bi se izuzeće na osnovi zaštite „javnog morala” (članak XX.
GATT-a iz 1994. i članak XIV.
GATS-a) tumačilo kao da uključuje temeljna radna prava ILO-a i definirala moguća uloga odluka ILO-a u svim sudskim postupcima o tom pitanju.
Kao dobar primjer može poslužiti dokument koji je naručio EU naslovljen Comparative Analysis of Trade and Sustainable Development Provisions in Free Trade Agreements (Komparativna analiza odredbi o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini), LSE, veljača 2022., osobito u pogledu mehanizma za brzi odgovor u okviru Sporazuma USMCA, https://www.lse.ac.uk/ business/consulting/assets/documents/TSD-Final-Report-Feb-2022.pdf.
SL C 105, 4.3.2022., str.
40.