22.11.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 443/127
Razmišljanje o konceptu kružnosti materijala ukazuje na golemu potrebu za promjenama.
Za ilustraciju se može navesti da bi veće stope recikliranja morale odgovarati minimalnim stopama upotrebe reciklata ili da bi se teoretska mogućnost recikliranja (3) proizvoda morala podudarati s tehničkom mogućnošću recikliranja i praktičnom provedbom mjera recikliranja ili da bi, primjerice u sektoru plastike, bile nužne znatne promjene u dizajnu i proizvodnji, ili pak činjenica da sekundarne sirovine nisu jednakovrijedne primarnima (4).
Recikliranje je i prilika za Europu: tako se, primjerice, kvalitetni metalni minerali uvoze kao sirovina ili proizvod, da bi se nakon uporabe praktički „besplatno” zbrinjavali ili slali u svijet; to se posebno odnosi na automobile i elektronički otpad.
Te bi materijale trebalo smatrati vrijednim materijalima, a i postupati s njima u skladu s time.
Rastavljanje, prerada i recikliranje rabljenih proizvoda korisni su za klimu, ali isto tako dovode do stvaranja velike dodane vrijednosti i radnih mjesta (5).
Uza sve to od presudne je važnosti da se ne zanemari ni gospodarska, ekološka i socijalna ravnoteža.
3.10.3.
EGSO pozdravlja prijedlog da se poduzmu mjere za postupanje s neprodanom robom, ali je potreban ambiciozniji pristup.
Uništavanje netaknutih proizvoda, uključujući nove, vraćene ili popravljive proizvode, nepoželjno je sa stajališta društva jer predstavlja rasipanje resursa.
EGSO smatra nedostatnim prijedlog Komisije da se za početak poduzeća obavežu samo na dokumentiranje, a da se mala i srednja poduzeća izuzmu i od te obveze.
Već sama mogućnost da se strože mjere postignu delegiranim aktima baca sumnju na učinkovito ostvarivanje ciljeva.
EGSO podržava zabranu uništavanja neprodanih proizvoda, pod uvjetom da nisu opasni.
Nadalje, poduzeća i maloprodajne platforme trebalo bi pozvati da razvijaju poslovne prakse kojima se znatno smanjuje broj vraćenih proizvoda i neprodanih zaliha.
Potrošače bi također trebalo upoznati s utjecajem vraćene robe na okoliš.
3.11.
Ekonomski aspekti 3.11.1.
EGSO ističe da Prijedlog uredbe s gledišta MSP-ova načelno valja pozdraviti, ali uz određenu skepsu.
MSP-ovi raspolažu samo ograničenim (kadrovskim) resursima.
Konkretno, mjere potpore iz Uredbe morale bi biti usmjerene na potrebe i zahtjeve MSP-ova.
Osim toga, MSP-ovi se suočavaju s poteškoćama u pristupanju javnoj nabavi.
Stoga bi trebalo tražiti rješenja kojima bi im se omogućilo sudjelovanje u odgovarajućim postupcima.
Naposljetku, s gledišta MSP-ova potrebno je zajamčiti komplementarnost između uredbe o održivim proizvodima i pravila za pojedine proizvode kako bi se izbjeglo udvostručenja troškova i administrativnog opterećenja.
3.11.2.
Serviseri imaju ključnu ulogu za dug životni vijek proizvoda.
Stoga bi serviserima, poduzećima socijalne ekonomije specijaliziranima za ponovnu uporabu proizvoda i inicijativama civilnog društva te lokalnim inicijativama za popravak proizvoda trebalo olakšati da zauzmu svoje mjesto u tom kružnom modelu.
Tako se, primjerice, u Njemačkoj i Austriji za inicijative za popravak pokazalo dobrim zaključivanje ugovora o osiguranju kojima se istodobno stječe ovlaštenje za popravak.
3.12.
U Komunikaciji se kao važno sredstvo navode novi kružni poslovni modeli (6).
Oni moraju biti privlačni, popularni i poticajni za poduzeća i potrošače te osigurati pristojne radne uvjete.
U praksi postoje modeli kao što su ekonomija dijeljenja, „proizvod kao usluga”, „naplaćivanje prema korištenju” itd.
EGSO predlaže da se potakne uporaba postojećih platformi za najbolje prakse koje treba prilagoditi aktualnim izazovima kružnog gospodarstva.
Kao primjeri se mogu navesti projekt Baukarussell u okviru kojega se materijali dobiveni rušenjem ili rekonstrukcijom zgrada nude novim korisnicima, ili mreže za popravak, koje omogućuju povezivanje potrošača i servisera.
Međutim, brojne baze podataka nisu privlačna pružateljima i korisnicima.
(3) (4) (5) (6)
Pomberger, R. (2020).
Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit (O teoretskoj, praktičnoj i realnoj mogućnosti recikliranja), https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6 Komunikacija „Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu”, COM(2018) 28 final.
SL C 220, 9.6.2021., str. 118.
Vidjeti INT/778 „Inovacije kao pokretač novih poslovnih modela” (razmatračko mišljenje), SL C 303, 19.8.2016., str.
28.