C 443/4
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
22.11.2022
esimerkiksi kehittämällä tarvittavia taitoja, huolehtimalla sosiaalisesta suojelusta ja antamalla kaikille asianomaisille yhteiskuntaryhmille mahdollisuus päästä vaikuttamaan siirtymään.
Olisi myös laadittava lisäehdotuksia mittavien julkisten ja yksityisten investointien liikkeelle saamiseksi siirtymien tueksi ja sekä oikeudenmukaisen siirtymän rahaston ja sen soveltamisalan laajentamiseksi huomattavasti, jotta se olisi haasteiden tasalla.
2.6 ETSK kehottaa varmistamaan, että EU:n sääntelykehys mahdollistaa EU:n yritysten ja myös pk-yritysten pääsyn edelläkävijäasemaan vihreässä liiketoiminnassa.
Samalla on vältettävä tuotannon muualle siirtymisen riskiä ja suojauduttava ympäristöön haitallisemmin vaikuttavalta tuonnilta.
Tämä koskee erityisesti energiaintensiivisiä aloja.
ETSK toivoo myös, että pk-yrityksiä autettaisiin ymmärtämään paremmin ja hallitsemaan ilmasto- ja ympäristövaatimuksia, joita niihin kohdistuu yhä enemmän sekä suoraan että välillisesti.
2.7 ETSK peräänkuuluttaa vahvaa innovointitukitoimintaa, jolla autetaan teollisuutta kehittämään ja ottamaan käyttöön vihreää teknologiaa, materiaaleja, tuotteita, tuotantoprosesseja ja liiketoimintamalleja.
Sitä varten olisi helpotettava esimerkiksi vetyä, akkuja, puolijohteita sekä hiilidioksidin talteenottoa ja käyttöä koskevien ohjelmien toteuttamista sekä kiertotalouskäytäntöjen käyttöön ottamista eri aloilla, kuten pakkausalalla.
2.8 Jotta EU voisi vaikuttaa tehokkaammin ilmastonmuutoksen hillitsemiseen maailmanlaajuisesti, EU:n olisi luotava teollisuudenaloilleen kilpailukykyiset toimintaedellytykset, jotta nämä voivat tarttua ilmasto- ja ympäristöteknologioiden ja -ratkaisujen maailmanlaajuisen kysynnän tarjoamiin vientimahdollisuuksiin ja siten suurentaa EU:n ”hiilikädenjälkeä”.
2.9 Teolliset allianssit ovat osoittautuneet onnistuneeksi menetelmäksi kehitettäessä laajamittaisia ja rajatylittäviä teollisuushankkeita strategisilla aloilla.
Niillä ja Euroopan yhteistä etua koskevilla tärkeillä hankkeilla (IPCEI) on ratkaiseva merkitys elpymisen sekä eurooppalaisten standardien ja keskeisten teknologioiden edistämisen kannalta erityisesti aloilla, joilla markkinat eivät yksinään pysty tähän tai ovat vääristyneet.
2.10 Edistymistä kohti todellista energiaunionia olisi vauhditettava, jotta energiakäänne ja siten siirtymä kohtuuhintai­ seen, turvalliseen, kilpailukykyiseen, varmaan ja kestävään energiajärjestelmään saadaan toteutettua.
Kun otetaan huomioon Venäjän ja Ukrainan välisen sodan aiheuttamat tämänhetkiset haasteet, komission olisi keskityttävä toimenpiteisiin, jotka tuottavat suurimmat hyödyt kaikkien energiaunionin tavoitteiden kannalta sekä samanaikaisesti tarjoavat ratkaisuja ajankohtaisiin haasteisiin ja edistävät pitkän aikavälin tavoitteita.
2.11 Ukrainan tilanteen seurauksena julkaistiin REPowerEU-tiedonanto (4) ja sen jälkeen neuvoston pyynnöstä REPowerEU-suunnitelma ehdotuksineen (5).
Asianmukaisesti toteutettuna se voi tukea merkittävästi Euroopan unionin energiaomavaraisuutta ja kestävää kehitystä.
Tavoite saavuttaa riippumattomuus Venäjän kaasusta ja muista fossiilisista polttoaineista edellyttää energiantoimittajien ja energialähteiden kiireellistä monipuolistamista, solidaarisempaa ajattelua ja pidemmän aikavälin toimenpiteitä, joilla edistetään siirtymistä hiilineutraaliuteen, ottaen huomioon eri jäsenvaltioiden ja alueiden erityispiirteet ja käytettävissä olevat vaihtoehtoiset lähteet.
Prosessin onnistumiseksi on kuitenkin saatava liikkeelle riittävästi yksityisiä ja julkisia investointeja hyödyntämällä kaikin tavoin muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan varoja.
Kuten aiemmin on jo todettu (6), Venäjältä peräisin olevan kaasun kysynnän vähentäminen kahdella kolmanneksella vuoden 2022 loppuun mennessä on haastava tehtävä, johon tuovat ratkaisuja toisaalta monipuolistaminen nesteytetyn maakaasun (LNG) ja biometaanin avulla – lähinnä lyhyellä aikavälillä – ja toisaalta energiatehokkuus ja uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen.
Lukkiutumista tiettyyn infrastruktuuriin olisi vältettävä, sillä se rajoittaa realistisia vaihtoehtoja tulevaisuudessa, ja investoinnit olisi keskitettävä mahdollisimman pitkälti uusiutuviin energialähteisiin ja tuki-infrastruktuuriin.
Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta on otettava tiiviisti mukaan toteuttamaan näitä toimintapoliittisia ehdotuksia niiden yhteiskunnallisen hyväksyttävyyden, kestävyyden ja onnistumisen varmistamiseksi.
Lisäksi tarvitaan Euroopan unionin neuvostoon pysyvä koordinointirakenne, jotta ulkoisiin kriiseihin voidaan vastata paremmin.
(4) (5) (6)
https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_22_1511 https://ec.europa.eu/info/publications/key-documents-repowereu_fi ETSK:n lausunto ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (EUVL C 323, 26.8.2022, s. 123).