C 443/68
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
22.11.2022
3.8 Digitalisaation osalta koulutus- ja työmarkkinoilla voidaan havaita selvä sukupuolenmukainen eriytyminen tieto- ja viestintätekniikan alan tutkinnon suorittaneiden, alan asiantuntijoiden sekä tutkijoiden ja insinöörien jakautumisessa huipputeknologian aloille.
3.9 Tyttöjen kiinnostuksen lisääminen STEM-aineita kohtaan on ratkaisevan tärkeää, jotta he pääsevät tulevaisuuden ammatteihin ja menestyvät niissä.
Tämän lisäksi tarvitaan kohdennettuja toimenpiteitä ja kehitysohjelmia, joiden avulla heitä saadaan houkuteltua STEM-alojen työtehtäviin ja pysymään niissä.
Kymmenen vuoden päästä yhdeksässä työssä kymmenestä edellytetään digitaalisia taitoja (12).
Tulevaisuuden työelämässä kysyntä siirtyy enemmän tekniikan ammattilaisiin, kuten tietotekniikkainsinööreihin sekä tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoihin.
Naisten osuus Euroopan työntekijöistä on 65 prosenttia, mutta heidän osuutensa Euroopan tieto- ja viestintätekniikan alan työvoimasta on vain 17 prosenttia.
Samaan aikaan 57 prosenttia työpaikoista, jotka katoavat teknologian vuoksi vuoteen 2026 mennessä, on kuulunut naisille (13).
3.10 Myös naisten osallistuminen tekoälyn kehittämiseen on olennaisen tärkeää, jotta vältetään algoritmit, jotka perustuvat puolueellisiin tietoihin todellisuudesta ja tuottavat siten puolueellisia tuloksia.
Tälläkin alalla tarvitaan intersektionaalista lähestymistapaa.
Lisäksi kun otetaan huomioon, että nopeiden yhteyksien ja digitaalisten taitojen saatavuus on onnistuneen digitaalisen muutoksen välttämätön perusta, niiden olisi oltava kaikkien saatavilla sukupuolesta, iästä, vammaisuudesta, sosioekonomisesta taustasta ja maantieteellisestä sijainnista riippumatta.
3.11 Naisten aliedustus tekniikan alalla on ongelmallista myös vihreän siirtymän näkökulmasta, sillä ilmastonmuu­ tokseen ja ympäristöongelmiin puuttuminen edellyttää monenlaisten teknologisten ratkaisujen kehittämistä ja käyttöön­ ottoa.
3.12 Vaikka sekä digitaalisia että vihreitä taitoja on pidettävä olennaisena osana jokaista ammattia, ne voivat houkutella enemmän nuoria kuin vanhempia työntekijöitä.
Toisaalta työhön liittyvät tieto- ja viestintätekniikan taidot, joihin kuuluvat tiedonhallinta ja tietokoneavusteinen julkaisutoiminta, eroavat selvästi yleensä nuoriin liitetystä digitaalisesta lukutaidosta, kuten viestinnästä ja internetin virkistyskäytöstä.
3.13 STEM-osaamisen lisäksi on tärkeää kannustaa tyttöjä opiskelemaan kauppatieteitä ja johtamisaineita, jotta he voivat valmistautua johtotehtäviin.
Lisäksi on tärkeää ohjata heitä oppimaan yrittäjyys- ja riskinhallintataitoja ja vahvistamaan itseluottamusta huijarisyndrooman (14) välttämiseksi ja torjumiseksi.
Kun tarkastellaan naisten stressitypologiaa, näyttää siltä, että stressitilanteissa introvertit persoonallisuuspiirteet ovat taipuvaisia hallitsemaan enemmän kuin ekstrovertit.
Tämän seurauksena naiset eivät hakeudu esilläololle altistaviin tehtäviin, koska he pelkäävät toisten ihmisten kielteisiä kommentteja – jotka he ottavat henkilökohtaisesti –, sillä he eivät tunne olevansa päteviä, elleivät he täytä (enemmän kuin riittävästi) kaikkia tehtävänkuvauksen vaatimuksia, eivätkä he halua ”kiintiönaisiksi”.
Tämä liittyy usein (tiedostamattomiin) uskomuksiin ja pelkoihin.
Vaikka taitojen ja osaamisen kehittäminen edellyttää käytännön toimenpiteitä opetus- ja oppimismenetelmien ja uraohjauksen tasolla, nämä tavoitteet olisi liitettävä myös elinikäistä sukupuolten tasa-arvokult­ tuuria koskevaan yleiseen valistusohjelmaan.
3.14 Yksi näkökohta, johon on puututtava, on sukupuolia eriarvoistava kohtelu terveydenhuollossa, mikä johtuu tutkimuksen puutteesta, mieskeskeisestä koulutuksesta, vääristä diagnooseista ja alihoitamisesta.
Tietämättömyys sukupuoleen perustuvista eroista eri lääketieteen aloilla johtaa helposti väärään diagnoosiin tai lääkitykseen, koska naisten oireet poikkeavat miesten oireista tai koska lääkkeiden annostus perustuu pääasiassa miehille tehtäviin kliinisiin tutkimuksiin.
Myöskään naisten sairauksia ja vaivoja, kuten endometrioosia ja vaihdevuosia, ei ole tutkittu riittävästi, eivätkä tutkimustiedot ole sukupuolen mukaan eriteltyjä.
Tämän vuoksi on vaikea ymmärtää terveysongelmien taustalla olevia mekanismeja, mikä vaikeuttaa yrityksiä löytää asianmukainen vastaus esimerkiksi siihen, että naisilla on suurempi riski saada pitkäkestoinen covid-19-tauti.
(12) (13) (14)
Maailman talousfoorumin vuosikokous, 2020.
Ks. edellinen alaviite.
Muun muassa huijari-ilmiö, jossa henkilö kärsii omiin kykyihinsä ja valmiuksiinsa liittyvästä itseluottamuksen puutteesta, voi estää hakemasta johtotehtäviin tai esilläololle altistavaan asemaan.
Etenkin luonteeltaan hyvin mietteliäät ihmiset, joilla on taipumus vetäytyä stressiä aiheuttavissa olosuhteissa, on vaikeuksia olla tekemisissä sellaisten ihmisten kanssa, jotka vaikuttavat hyvin itsevarmoilta.