C 443/10
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
22.11.2022
4.14 Yrittäjyys on keskeinen taito kilpailukyvyn, innovoinnin ja hyvinvoinnin parantamisen sekä sosiaalisen ja vihreän talouden rakentamisen kannalta varsinkin pandemian jälkeisen elpymisen tilanteessa.
Yrittäjyyskasvatuksen edistäminen yrittäjätaitojen kehittämiseksi voisi olla keino vähentää työttömyyttä erityisesti nuorten keskuudessa.
Yrittäjyys kaikissa muodoissaan ja kaikilla toimialoilla (mukaan lukien matkailu, teollisuus, alustatalous, yhteisötalous ja vapaat ammatit) on olennaisen tärkeää talouskasvun, innovoinnin, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden kannalta.
On tärkeää tunnistaa ja ratkaista pk-yritysten (etenkin hyvin pienten yritysten, jotka ovat usein perheyrityksiä) ongelmat sisämarkkinoille pääsyssä, erityisesti vihreän ja digitaalisen siirtymän yhteydessä.
ETSK kehottaa komissiota toteuttamaan työohjelmaansa sisältyvät konkreettiset toimet, joilla puututaan jo tiedossa oleviin sisämarkkinoiden esteisiin (11).
4.15 ETSK kannattaa sellaisten talouspolitiikkojen yhdistelmän käyttöönottoa, joissa saatavilla olevia julkisia ja yksityisiä kotimaisia resursseja, myös Next Generation EU -elpymisvälineen sekä elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa käyttöön asetettuja rahoitusvaroja, hyödynnetään tehokkaasti.
Todettu kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vähäinen osallistuminen on ollut ja on edelleen ETSK:n huolenaihe.
Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta kaipaa virallisempia menettelyjä, joilla helpotetaan todellista näkemystenvaihtoa kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöön­ panossa ja arvioinnissa.
Kumppanuusperiaatteen olisi toimittava kansalaisyhteiskunnan osallistumisen mahdollistavan tehokkaan mekanismin mallina.
4.16 ETSK kannattaa komission lainsäädäntöehdotuksia yritysverotuksen alalla ja on tyytyväinen niiden koordinointiin OECD:n osallistavan kehyksen tasolla käytävien maailmanlaajuisten keskustelujen kanssa, joiden tavoitteena on koko maailman kattavan konsensuksen saavuttaminen.
4.17 Komitea kannattaa kaikkia uuden verojärjestelmän suunnitteluun liittyviä toimia, jotka tähtäävät eurooppalaisille yrityksille ja veroviranomaisille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten pienentämiseen.
Eurooppalaisia yrityksiä ei saa asettaa epäedulliseen kilpailuasemaan.
Maailmanlaajuisen verosopimuksen pilarin 2 paneminen täytäntöön kaikilta osin on monimutkainen tehtävä, joka vaatii paljon aikaa ja huomattavia ponnistuksia sekä yrityksiltä että veroviranomaisilta.
Kansainvälisesti sovittujen sääntöjen yhdenmukainen hyväksyminen ja täytäntöönpano samanaikaisesti EU:ssa ja muilla kauppa-alueilla on keskeisen tärkeää EU:lle ja sen jäsenvaltioille.
4.18 Yhteiskunnallinen yrittäjyys ansaitsee erityistä huomiota, kun otetaan huomioon tämän yrittäjyyden muodon merkitys kriisistä selviytymisessä.
Yhteisötaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanolla on keskeinen rooli tämän alan vahvistamisessa.
Uuteen teollisuusstrategiaan sisältyvän erityisen yhteisötalousekosysteemin määritelmän on johdettava konkreettisiin toimiin, jotta yhteisötaloudesta voidaan tehdä ympäristöystävällistä, digitaalista ja selviytymisky­ kyistä.
4.19 Pandemian jälkeen on entistä suurempi tarve edistää laadukasta oppimiseen liittyvää liikkuvuutta, joka on kaikkien ulottuvilla, ja sen oppimistulosten tunnustamista.
ETSK kannattaakin todellisen eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista vuoteen 2025 mennessä oppimiseen kannustavan Euroopan luomiseksi.
Tähän tarvitaan rahoitusta ja ennen kaikkea monialaista koulutusalan yhteistyötä.
4.20 Nykyaikaisella kuluttajapolitiikalla on varmistettava, että kuluttajilla on tarvitsemansa oikeudet ja suoja.
Sisämarkkinoiden ansiosta EU:n kuluttajien ja yritysten on helpompi ostaa ja myydä tavaroita ja palveluja yli rajojen sekä verkossa että sen ulkopuolella.
Tämä edellyttää luottamusta markkinoihin, kohdennettua lainsäädäntöä ja tehokasta täytäntöönpanoa.
Kuluttajavalistuksen ja kuluttajille tarkoitetun koulutuksen on myös autettava heitä tekemään vastuullisempia valintoja.
4.21 Mahdollisuuksia osallistua vapaaehtoistoimintaan on lisättävä ja niiden alaa ja laatua parannettava.
Olisi tutkittava ja tarjottava mahdollisuuksia osallistaa vapaaehtoistoimintaan kaikenikäisiä ja taustaltaan erilaisia ihmisiä innovatiivisissa ja joustavissa toimintapuitteissa, jotka avaavat uusia tilaisuuksia.
EU:n olisi julistettava vuosi 2025 Euroopan vapaaeh­ toistoiminnan teemavuodeksi.
Se olisi sopiva tunnustus kaikkien vapaaehtoistyöntekijöiden ponnisteluille ja vaikutukselle covid-kriisin ja Ukrainan sodan aikana.
Se korostaisi heidän suurta merkitystään ihmisten terveydelle ja hyvinvoinnille Euroopassa sekä heidän rooliaan elpymisessä ja Euroopan tulevaisuudessa.
4.22 Vapaat ammatit ovat keskeisen tärkeä sosiaalinen ja taloudellinen osa-alue kaikissa jäsenvaltioissa, ja niiden vastuulla on tärkeitä julkisia palveluja muun muassa terveyden, oikeuden, turvallisuuden, kielten ja taiteiden aloilla.
Olisikin tehtävä erillinen vaikutustenarviointi lainsäädäntöehdotusten seurauksista vapaiden ammattien kannalta aina ennen EU-lainsäädännön hyväksymistä ja sen jälkeen.
Tässä yhteydessä EU:n lainsäätäjien on otettava erityisesti huomioon byrokratian kielteiset vaikutukset vapaisiin ammatteihin.
(11)
Ks. esimerkiksi Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers, SWD(2020) 54 final, Bryssel, 10.3.2020.