22.11.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 443/127
Materiaalikiertoajattelua on tarpeen muuttaa tuntuvasti.
Esimerkiksi korkeampien kierrätysasteiden olisi sovittava yhteen kierrätysmateriaalin vähimmäisosuuksien kanssa ja tuotteiden teoreettisen kierrätettävyyden (3) olisi vastattava teknisiä kierrätysmahdollisuuksia ja kierrätystoimenpiteiden käytännön täytäntöönpanoa.
Lisäksi muun muassa muovialalla tarvitaan suunnittelussa ja tuotannossa monia muutoksia jopa siksi, että uusioraaka-aineet eivät ole samassa asemassa primaariraaka-aineiden kanssa (4).
Kierrätys on Euroopalle myös mahdollisuus.
Esimerkiksi laadukkaita metallimineraaleja tuodaan Eurooppaan raaka-aineina tai tuotteina ja käytön jälkeen ne poistetaan käytöstä tai lähetetään muualle maailmaan lähes ilmaiseksi.
Tämä koskee erityisesti auto- ja elektroniikkaromua.
Sitä olisi kuitenkin pidettävä ja myös käsiteltävä arvokkaana materiaalina.
Purkamisesta, prosessoinnista ja kierrätyksestä on hyötyä ilmaston kannalta, mutta ne luovat myös runsaasti lisäarvoa ja työpaikkoja (5).
Tämän kaiken yhteydessä on lisäksi ratkaisevan tärkeää kiinnittää huomiota taloudelliseen, ekologiseen ja sosiaaliseen tasapainoon.
3.10.3 ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen ryhtyä toimiin myymättä jääneiden tuotteiden hävittämistä vastaan, mutta kunnianhimoisempi toimintamalli on mahdollinen.
Käyttökelpoisten eli uusien, palautettujen tai korjattavissa olevien tuotteiden hävittäminen on yhteiskunnan näkökulmasta epäsuotavaa, sillä se on resurssien tuhlaamista.
Komission ehdotus, jonka mukaan yrityksiltä vaaditaan aluksi vain dokumentointia ja pk-yritykset vapautetaan tästä vaatimuksesta, ei mene ETSK:n mielestä riittävän pitkälle.
Mahdollisuus ryhtyä järeämpiin toimenpiteisiin pelkästään delegoitujen säädösten avulla saa epäilemään, päästäänkö tavoitteisiin oikeasti.
ETSK kannattaa myymättä jääneiden tuotteiden hävittämisen kieltämistä, edellyttäen että kyse on vaarattomista tuotteista.
Lisäksi yrityksiä ja vähittäismyyntialustoja olisi kehotettava kehittämään sellaisia liiketoimintakäytäntöjä, jotka vähentävät merkittävästi palautettujen tuotteiden ja myymättä jääneiden varastojen määrää.
Kuluttajia olisi myös valistettava palautettujen tuotteiden aiheuttamista ympäristövaikutuksista.
3.11 Taloudelliset näkökohdat 3.11.1 ETSK toteaa, että asetusehdotus on pk-yritysten näkökulmasta periaatteessa tervetullut mutta siihen suhtaudutaan myös epäilevästi.
Pk-yrityksillä on käytettävissään vain tietty määrä (henkilö)resursseja, ja asetuksessa tarkoitetuilla tukitoimilla olisi erityisesti pyrittävä vastaamaan pk-yritysten tarpeisiin.
Pk-yrityksillä on myös vaikeuksia päästä osallistumaan vaadittuihin julkisiin hankintamenettelyihin.
Asiaan onkin etsittävä ratkaisuja, jotta osallistuminen olisi mahdollista.
Lisäksi pk-yritysten näkökulmasta on tarpeen taata, että kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita koskeva asetus ja tuotekohtainen sääntely täydentävät toisiaan.
Näin voidaan välttää moninkertaisia kustannuksia ja byrokratiaa.
3.11.2 Korjausalan toimijoilla on keskeinen asema tuotteiden pitkän käyttöiän kannalta.
Siksi olisi helpotettava sitä, että korjauspalveluiden tarjoajat, uudelleenkäyttöön erikoistuneet yhteisötalouden yritykset ja kansalaisyhteiskunnan toteutta­ mat tai paikalliset korjausaloitteet löytävät helpommin paikkansa tässä kiertotalouteen perustuvassa mallissa.
Esimerkiksi Saksassa ja Itävallassa on osoittautunut korjausaloitteiden kannalta toimivaksi käytännöksi ottaa korjausvakuutus, joka samalla lisää korjaustoiminnan legitimiteettiä.
3.12 Komission tiedonannossa todetaan uusien kiertotalouden liiketoimintamallien (6) olevan tärkeä väline.
Niiden on oltava vetovoimaisia, trendikkäitä ja houkuttelevia yrityksille ja kuluttajille ja taattava asianmukaiset työolot ja -ehdot.
Tällaisia malleja on jo käytössä, ja niihin lukeutuvat esimerkiksi jakamistalous, tuote palveluna -ratkaisut ja käyttömääräperusteinen hinnoittelu.
ETSK kehottaa kannustamaan hyvien käytäntöjen nykyisten vaihtofoorumeiden käyttämiseen ja mukauttamaan foorumeita kiertotalouden ajankohtaisten haasteiden mukaisesti.
Tähän mennessä koottujen esimerkkien joukossa on mm.
BauKarussell-hanke, jossa rakennusten purku- ja muutostöiden yhteydessä kertyvää materiaalia tarjotaan uusille käyttäjille, sekä korjausverkostoja, joiden kautta kuluttajat ja korjaajat voivat saada yhteyden toisiinsa.
Monet tietokannat eivät kuitenkaan ole houkuttelevia palveluntarjoajien ja käyttäjien silmissä.
(3) (4) (5) (6)
Pomberger, R. (2020).
Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6 Komission tiedonanto ”EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa” (COM(2018) 28 final).
EUVL C 220, 9.6.2021, s. 118.
Ks. asiakokonaisuuteen INT/778 kuuluva lausunto aiheesta ”Innovointi uusien liiketoimintamallien vauhdittajana” (valmisteleva lausunto) (EUVL C 303, 19.8.2016, s. 28).