22.11.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 443/5
2.12.
ELi energiaturu edasisel integreerimisel on oluline roll energiavarustuse taskukohasuse ja energiavarustuskindluse suurendamisel.
Selleks on vaja piisavat ülekandevõimsust (7) ja asjakohast taristut, eelkõige nn energiasaartel (näiteks Pürenee poolsaarel (8)).
Selleks et edendada ELi konkurentsieelist taastuvenergia valdkonnas ja tagada, et taastuvate energiaallikate kasutuselevõtt ei ohustaks varustuskindlust, tuleks koostada realistlik tegevuskava tõhusa taastuvenergia taristu arendamiseks ja kasutuselevõtuks, mis hõlmaks salvestusvõimsust ja piisavat ülekandevõrkude vahelist ühendust, mis võimaldaks eksportida ülejääva toodangu teistesse liikmesriikidesse.
Puhta energia taristu kiireks kasutuselevõtuks peavad liikmesriigid kiirendama lubade andmise protseduure.
2.13.
Võrdsete võimaluste parandamiseks peaks EL edendama ülemaailmset CO2 heite maksustamist.
Süsinikdioksiidi maksustamine tuleks välja töötada ja seda parandada nii, et see kajastaks kliimamõju sümmeetrilisel viisil ja võtaks arvesse meetmeid süsinikdioksiidi sidumiseks atmosfäärist.
Lisaks peaks komitee püüdlema selle poole, et kaotada järk-järgult toetused kliimale ja keskkonnale kahjulikele energiaallikatele, tagades samal ajal, et üleminek kliimaneutraalsele majandusele toimuks õiglasel viisil.
2.14.
Praegune energiahindade tõus kujutab endast suurt ohtu nii energiaostuvõimetuse suurenemisele kui ka energiat tarbivate ettevõtete konkurentsivõime vähenemisele.
Komitee kutsub üles võtma meetmeid, mis leevendaksid tulemuslikult energia hinnatõusu mõju ja hoiaksid ära energiaostuvõimetuse, sealhulgas ELi kodumajapidamistes.
Samuti on vaja ajutisi ja sihipäraseid meetmeid, et piirata energiahindade tõusu mõju ning aidata VKEdel ja energiamahukatel tööstusharudel kriisist üle saada.
2.15.
Pikaajalise nägemuse raames, uurimaks kuidas energiaturg šokkidele reageerib, on oluline tegeleda energiahindade tõusu algpõhjustega (praegu gaasi hind), nagu soovitas Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER), tuginedes oma hiljutisele hinnangule (9) praeguse elektrituru korralduse ja hinnakujundussüsteemi kohta.
Lisaks võiks kaaluda läbivaatamist turgude puhul, kus on suur energiavarustuse kontsentreerumine ja mis võib seega tavapärast toimimist moonutada.
2.16.
Kodanikud ja tarbijad peaksid olema energiasüsteemi ümberkujundamise keskmes, selleks tuleb toetada kogukonnaenergiat ja kohalikku vastutust ning muuta energiatarbijad tootvateks tarbijateks.
Komitee kutsub üles korraldama läbipaistvaid teabe-, konsultatsiooni- ja hariduskampaaniaid, et julgustada kodanikke pühenduma energiasüsteemi ümberkujundamisele.
2.17.
Samuti kutsub komitee üles pöörama rohkem tähelepanu üleminekuprobleemidele CO2 neutraalse ühiskonna suunas liikumisel, eelkõige seoses tööstusharudega, mis mitmesugustel tehnilistel ja/või rahalistel põhjustel vajavad aega kohanemiseks, et säilitada turul konkurentsivõime.
2.18.
Komitee peab kiiduväärseks TEN-T määruse ajakohastamist, et see vastaks paremini päevakajalistele eesmärkidele ja vajadustele.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata prioriteetide määratlemisele ja Euroopa transpordikoridoridest lähtuva transpordivõrgu piiritlemisele, mis ühendaks kõiki liikmesriikide pealinnu, suurlinnu, sadamaid, lennujaamu ja terminale.
Kui on asjakohane, peaksid koridorid sisaldama ka „meresildu“ või suure tihedusega regulaarseid parvlaevaühendusi koridorisadamate vahel.
Seoses territoriaalse ühtekuuluvusega leiab komitee, et põhivõrgu koridorid tuleb paremini siduda piirkondliku, linna- ja kohaliku mõõtmega.
Samuti tuleb kindlaks teha TEN-T tehniliste nõuete ja sõjaväelise liikuvuse nõuete vahelised lüngad, et võimaldada transporditaristu kahesugust kasutust.
2.19.
Võttes arvesse TEN-T projektide üsna pikka ettevalmistusaega, toetab komitee Euroopa õigus- ja rahastamisraa­ mistikku, mis tagaks transpordikoridoride ja -projektide stabiilsuse keskpikas ja pikas perspektiivis kuni Euroopa transpordivõrgu lõpuleviimiseni.
Komitee kutsub samuti üles töötama välja kiireloomulised riiklikud kavad TEN-T taristu hoolduse korraliseks ja erakorraliseks rahastamiseks ning põhivõrgu seirekava Euroopa tasandil.
2.20.
Võttes arvesse lennunduse olulist rolli ELi jaoks, nõuab komitee terviklikku ja tõhusat lähenemisviisi, et edendada kestliku lennunduse taastumist ja kasvu.
(7) (8) (9)
Võrkude vaheline ühendamine on juba ELi eesmärkide nimekirjas (vähemalt 15 % aastaks 2030, kuid mõned riigid on sellest väga kaugel): https://energy.ec.europa.eu/topics/infrastructure/electricity-interconnection-targets_en.
Komisjoni dokument teemal „Energiasaared“: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/de/MEMO_18_4622.
ACER’s Final Assessment of the EU Wholesale Electricity Market Design.