C 443/68
ET
Euroopa Liidu Teataja
22.11.2022
3.8.
Digipöördega seoses võib hariduses ja tööturul näha selget soolist segregatsiooni IKT-õppekavade lõpetajate, IKT-spetsialistide ning kõrgtehnoloogiasektorite teadlaste ja inseneride jaotuses.
3.9.
Väga tähtis on õhutada tüdrukute huvi teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika vastu, et kaasata nad edukalt tuleviku kutsealadesse.
Lisaks sellele on vaja sihipäraseid meetmeid ja arenguprogramme, et teha teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna karjäär neile ligitõmbavaks ja neid sealsel töökohal hoida.
Kümne aasta pärast vajatakse üheksal töökohal kümnest digioskusi (12).
Töö tulevik toob kaasa nihke nõudluses tehnoloogiaspetsialistide, näiteks arvutiinseneride ja IKT-spetsialistide järele.
Naised moodustavad 65 % Euroopa töötajatest, kuid vaid 17 % Euroopa IKT-sektori tööjõust, samal ajal kui 2026. aastaks peaks tehnoloogia asendama 57 % töökohtadest, kus praegu töötavad naised (13).
3.10.
Naiste kaasamine tehisintellekti arendamisse on oluline ka selleks, et vältida algoritme, mis põhinevad kallutatud andmetel reaalsuse kohta ja annavad seega kallutatud tulemusi.
Selles valdkonnas on vaja ka läbipõimunud lähenemisviisi.
Kuna eduka digipöörde saavutamiseks on vajalik juurdepääs kiiretele ühendustele ja digioskustele, peaksid need olema kättesaadavad ja juurdepääsetavad kõikidele, olenemata soost, vanusest, puudest, sotsiaal-majanduslikust taustast või geograafilisest asukohast.
3.11.
Naiste alaesindatus tehnoloogiavaldkonnas on problemaatiline ka rohepöörde seisukohast, sest kliimamuutuste ja keskkonnaprobleemidega toimetulek nõuab mitmesuguste tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu.
3.12.
Kuigi nii digioskusi kui ka rohelisi kutseoskusi tuleb pidada iga kutseala lahutamatuks osaks, on neil potentsiaali meelitada ligi rohkem noori kui eakamaid töötajaid.
Teiselt poolt tuleb selget vahet teha tööalastel IKT-oskustel, mis hõlmavad andmehaldust ja kompaktkirjastamist, ning tavapäraselt noortega seostataval digikirjaoskusel, näiteks sõnumite saatmine ja interneti meelelahutuslikul eesmärgil kasutamine.
3.13.
Lisaks teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatikaga seotud pädevusele on oluline innustada tüdrukuid õppima ka majandus- ja juhtimisalaseid aineid, et valmistada neid ette juhtivate ametikohtade jaoks.
Peale selle on oluline suunata neid ettevõtlus- ja riskijuhtimisoskusi õppima ning tugevdada nende enesekindlust, et vältida petturi sündroomi (14) kujunemist ja selle vastu võidelda.
Naiste stressitüpoloogiat vaadeldes näib eristuvat tendents, et nad on stressiolukorras pigem introvertsed kui ekstravertsed.
Selle tulemusena ei otsi naised avalikkuse tähelepanu all olevaid ametikohti teiste negatiivsete kommentaaride kartuses, võttes neid sageli isiklikult ning tundes end kvalifikatsioonile mittevastavana, kui nad ei täida (või ületa) kõiki ametijuhendis esitatud nõudeid.
Samuti ei soovita olla nn kvoodinaine.
See on sageli seotud (alateadlike) veendumuste ja hirmudega.
Kuigi oskuste ja pädevuse parandamine nõuab praktilisi meetmeid õpetamis- ja õppimismetoodika ning karjäärinõustamise tasandil, peaksid need eesmärgid olema seotud ka üldise teadlikkuse suurendamise programmiga elukestva soolise võrdõiguslikkuse kultuuri kohta.
3.14.
Üks konkreetne lahendamist nõudev aspekt on sooline kallutatus tervishoiusektoris, mis tuleneb teadusuuringute puudumisest, meestekesksest haridusest, väärdiagnoosist ja alakäsitlemisest.
Soopõhiste erisuste ignoreerimine eri meditsiinivaldkondades viib kergesti väära diagnoosi või valede ravimiteni, sest naiste sümptomid erinevad meeste sümptomitest ning ravimiannused põhinevad kliinilistel uuringutel, milles enamasti osalevad mehed.
Samuti puuduvad teadusuuringud üksnes naistele omaste seisundite kohta, näiteks endometrioos ja menopaus, ning teadusuuringute sooliselt segregeeritud andmed raskendavad terviseprobleeme põhjustavate mehhanismide mõistmist ja takistavad püüdeid leida sobiv lahendus, näiteks on naistel suurem oht põdeda pikaajalist COVIDit.
(12) (13) (14)
Maailma Majandusfoorumi aastakoosolek, 2020. Ibid.
Petturi sündroom on näiteks seisund, mille puhul isikut närib kahtlus oma oskuste ja võimete osas, mis takistab teda kandideerimast juhtivale või avalikkuse tähelepanu all olevale ametikohale.
Eelkõige sügavalt juurdlevatel inimestel, kes stressirohkes olukorras kipuvad enesesse tõmbuma, on raskusi suhtlemisel inimestega, kes peegeldavad tugevat enesekindlust.