C 443/40
ET
Euroopa Liidu Teataja
22.11.2022
ülemaailmse probleemiga, mis on seotud sunniviisilise töö kasutamisega kalalaevadel (6).
Atlandi-ülesed partnerid peaksid samuti kasutama oma koostööd, et luua tugevam õiguslik alus ILO töötaja põhiõiguste kaasamiseks WTOsse (7).
Ühist huvi pakkuvad kahepoolsed tööküsimused peaksid hõlmama võrdlevaid lähenemisviise kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidele ning nende tõhusat jõustamist vabakaubanduslepingutes (8).
Komitee on pikka aega kutsunud üles kohaldama kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide suhtes uuendatud sanktsioonidel põhinevat jõustamismeetodit ning tunnustanud USA, Mehhiko ja Kanada lepingus sisalduvaid uuenduslikke jõustamisvahendeid (9).
3.5.
Koostöö rahvusvahelistel foorumitel: kaubandus- ja tehnoloogianõukogu võiks olla foorum, kus valmistatakse ette töö- ja tööhõiveküsimustes tehtavat tugevdatud koostööd rahvusvahelistel foorumitel, eelkõige ILOs ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis (OECD).
See tugevdatud koostöö peaks hõlmama hoolsuskohustuse edendamist ja jõustamist.
Kaubandus- ja tehnoloogianõukogu peaks soodustama ühist suutlikkuse suurendamist eelkõige tööohutuse ja töötervishoiu edendamiseks kogu maailmas ning töötama välja ühisprojekte, näiteks tööinspektsioonide rahastamiseks kolmandates riikides.
Töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate konventsioonide oodatav lisamine ILO tööõiguse põhireeglite hulka tagaks viljaka koostööpinnase.
Sunniviisiline töö on tõsine ühine mure ning ELi ja USA lähenemisviise, eelkõige mis puudutab Hiinas sellisel viisil toodetud kaupade importi, tuleks koordineerida.
Uute tööhõivevormide, eelkõige platvormitöö levikut kogu maailmas USA ja ELi ettevõtjate juhtimisel tuleks arutada kaubandusja tehnoloogianõukogu vastavates töörühmades, võttes seejuures arvesse töötajate panust.
3.6.
Vastupanuvõime ja kestlikkus ülemaailmsetes tarneahelates: kaubandus- ja tehnoloogianõukogu peaks välja töötama strateegiad vastupanuvõime suurendamiseks, tagades ülemaailmsete tarneahelate kestlikkuse ja nende nõuetekohase toimimise.
EL ja USA peaksid tuvastama ühised nõrgad kohad ja tegema koostööd näiteks kriitilise tähtsusega toorainete ja toodete, nagu pooljuhid, kättesaadavuse valdkonnas.
Atlandi-ülesed partnerid peaksid juhtima ka kohest tähelepanu energiavarustuskindluse standarditud lähenemisviisile, mis on täielikult kooskõlas sellise edasipüüdliku kestlikkuse tegevuskavaga nagu Euroopa roheline kokkulepe.
Lisaks peaksid nad kaaluma ühiseid meetmeid, et parandada asjakohast tootmisvõimsust, investeeringuid ja logistikat.
Kaubandus- ja tehnoloogianõukogu peaks töötama tarneahelates ühise kohustusliku hoolsuskohustuse nimel, mis põhineb parimatel tavadel, et luua väärtusahelates ülemaailmsete kestlikkusnõuete mudel.
3.7.
Rohelise majanduse toetamine: kaubandus- ja tehnoloogianõukogu peaks keskenduma koostööle kliima- ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate ning õiglase ülemineku poliitika alal.
EL ja USA peaksid edendama rahvusvahelist raamistikku ja standardeid sellistes valdkondades nagu kliimamuutuste leevendamine, ringmajandus, kestlik rahandus, energiasäästlik tehnoloogia, keskkonnahoidlikud ja sotsiaalsed standardid riigihangete vallas, ökomärgised ja kestlikkusa­ ruandlus.
Peale selle peaksid Atlandi-ülesed partnerid töötama selle nimel, et luua mitmepoolne raamistik keskkonnatoodetega kauplemise liberaliseerimisele praeguste algatuste, nimelt keskkonnatoodete lepingu, kaubanduse ja keskkonnaalase kestlikkuse struktureeritud arutelude (TESSD) ning plastireostust käsitleva mitteametliku dialoogi (IDP) raames.
Kaubandus- ja tehnoloogianõukogu peaks keskenduma tõhusatele ja koordineeritud piiril kohaldatavatele süsinikdioksiidi kohandusmehhanismidele, et luua mudel ülemaailmse raamistiku jaoks ning vältida kaubanduskonflikte ELi ja USA vahel.
3.8.
Digiteerimine ja uus majandus: kaubandus- ja tehnoloogianõukogu peaks keskenduma koostööle, mis puudutab tehnoloogiastandardeid, teadusuuringuid ja poliitikat tehisintellekti, esemevõrgu, 6G, aku-, kvant- ja plokiahela tehnoloogiate valdkonnas.
Raamistikuga tuleks edendada innovatsiooni ja standardimist, kuid selles tuleb arvesse võtta ka olulisi aluseks olevaid poliitilisi kaalutlusi.
Uutel tehnoloogiavaldkondadel, nagu tehisintellekt, on sageli ka töökohamõõde, mis nõuab tugevaid tehisintellekti- ja andmestrateegiaid, mis tagavad ennekõike inimõigustel põhineva Euroopa õigus- ja võimestamisraamistiku ja hõlmavad seega eetikanorme ning töö- ja ametiühinguõigusi.
Kuigi mõlema poole jaoks ei ole võimalik kehtestada täpselt ühesuguseid eeskirju, peaks eesmärgiks olema raamistike koostalitlusvõime.
(6) (7) (8) (9)
ELT C 374, 16.9.
2021, lk 73.
Edasiste sammude hulgas võiks kaaluda WTO lepingu IX artikli lõike 2 kohast tõlgendavat avaldust, millega kinnitatakse avaliku kõlbluse erandi tõlgendust (1994. aasta GATTi XX artikkel ja GATSi XIV artikkel), mis hõlmaks ILO töötaja põhiõigusi ja kirjeldaks ILO otsuste võimalikku rolli mis tahes selleteemalistes kohtumenetlustes.
Hea näide, millele tugineda, on ELi tellitud uuring „Comparative Analysis of Trade and Sustainable Development Provisions in Free Trade Agreements“, LSE, veebruar 2022, eelkõige seoses USA, Mehhiko ja Kanada lepingus sisalduva kiirreageerimismehhanismiga (USMCA), https://www.lse.ac.uk/business/consulting/assets/documents/TSD-Final-Report-Feb-2022.pdf.
ELT C 105, 4.3.2022, lk 40.