C 443/10
ET
Euroopa Liidu Teataja
22.11.2022
4.14.
Ettevõtlus on võtmepädevus konkurentsivõime, innovatsiooni ja heaolu parandamisel ning sotsiaalse ja keskkonnasäästliku majanduse arendamisel, eriti pandeemiajärgse taastumise kontekstis.
Ettevõtlusalase hariduse soodustamine ettevõtlusoskuste arendamiseks võiks aidata vähendada töötust, seda eriti noorte hulgas.
Ettevõtlus kõigis selle vormides ja kõigis sektorites (sealhulgas turism, tööstus, platvormimajandus, sotsiaalmajandus ja vabad elukutsed) on tarvilik majanduskasvu, innovatsiooni, tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse jaoks.
Oluline on selgitada välja raskused, mis takistavad eelkõige rohe- ja digipöörde kontekstis VKEsid (eeskätt väga väikesi pereettevõtteid) ühtsele turule sisenemisel ja neile reageerida.
Komitee kutsub komisjoni üles rakendama oma tööprogrammis konkreetseid meetmeid, et kõrvaldada juba tuvastatud ühtse turu tõkked (11).
4.15.
Komitee toetab selliste majandusmeetmete paketi vastuvõtmist, milles kasutataks tõhusalt riigis olemasolevaid nii avaliku kui ka erasektori vahendeid, sealhulgas taasterahastu „NextGenerationEU“ ning taaste- ja vastupidavusrahastu raames loodud rahalisi vahendeid.
Komiteele valmistab jätkuvalt muret kodanikuühiskonna organisatsioonide vähene kaasamine.
Organiseeritud kodanikuühiskond nõuab ametlikumaid menetlusi, mis hõlbustaksid reaalset teabevahetust riiklike taaste- ja vastupidavuskavade elluviimisel ja hindamisel.
Partnerluspõhimõtet tuleks kasutada kodanikuühiskonna tõhusa kaasamise mehhanismi eeskujuna.
4.16.
Komitee toetab komisjoni seadusandlikke ettepanekuid äriühingute maksustamise valdkonnas ja kiidab komisjoni koordineerimist üleilmse üksmeele saavutamiseks OECD ja kaasava raamistiku tasandil peetud globaalsete arutelude teel.
4.17.
Komitee toetab uue maksusüsteemi kavandamisel kõiki jõupingutusi, mille eesmärk on vähendada Euroopa ettevõtete ja maksuhaldurite kulusid nõuete täitmisel.
Euroopa ettevõtjaid ei tohi panna ebasoodsasse konkurentsiolukorda.
Ülemaailmse maksukokkuleppe teise samba täielik rakendamine on keeruline ning nõuab palju aega ja märkimisväärseid jõupingutusi nii ettevõtetelt kui ka maksuhalduritelt.
Rahvusvaheliselt kokku lepitud eeskirjade ühetaoline ja samaaegne vastuvõtmine ja rakendamine ELis ja teistes kaubandusplokkides on ELi ja selle liikmesriikide jaoks äärmiselt oluline.
4.18.
Sotsiaalne ettevõtlus väärib erilist tähelepanu, pidades silmas rolli, mis sellel ettevõtlusvormil võib olla kriisist väljatulekul.
Sotsiaalmajanduse tegevuskava elluviimine on selle sektori tugevdamisel keskse tähtsusega.
Konkreetse sotsiaalmajanduse ökosüsteemi määratlemine uues tööstusstrateegias peab viima konkreetsete meetmeteni, et muuta sotsiaalmajandus keskkonnasäästlikuks, digitaalseks ja vastupidavaks.
4.19.
Pärast pandeemiat on suurenenud vajadus edendada kõigi jaoks kvaliteetset õpirännet ja selle õpiväljundite tunnustamist.
Seetõttu toetab komitee õppiva Euroopa jaoks tõelise Euroopa haridusruumi loomist 2025. aastaks.
See saavutatakse rahastamise ja eelkõige valdkonnaülese koostöö kaudu haridusvaldkonnas.
4.20.
Tänapäevane tarbijapoliitika peab tarbijatele tagama vajalikud õigused ja kaitse.
Tänu ühtsele turule on ELi tarbijatel ja ettevõtjatel palju lihtsam osta ja müüa tooteid ja teenuseid piiriüleselt nii veebikeskkonnas kui ka väljaspool seda.
See nõuab usaldust ja kindlustunnet turu suhtes, sihipäraseid õigusakte ja tõhusat jõustamist.
Tarbijate teavitamine ja koolitamine peab samuti aitama neil teha vastutustundlikumaid valikuid.
4.21.
Parandada tuleb vabatahtliku kaasamise võimalusi ning suurendada selle ulatust ja kvaliteeti.
Innovaatilistes ja paindlikes raamistikes, mis avavad uusi võimalusi, tuleks uurida ja rakendada igas vanuses ja igasuguse taustaga inimeste vabatahtlikuna kaasamise potentsiaali.
EL peaks kuulutama 2025. aasta Euroopa vabatahtlike aastaks.
See oleks sobiv tunnustus vabatahtlike jõupingutustele ja nende mõjule COVID-19 kriisi ja Ukrainas toimuva sõja ajal.
See rõhutaks nende olulisust Euroopa tervishoiu ja heaolu valdkonnas ning nende rolli Euroopa majanduse taastamisel ja Euroopa tulevikus.
4.22.
Vabad elukutsed on kõikides liikmesriikides oluline sotsiaalne ja majanduslik tegur ning nad vastutavad tähtsate avalike teenuste osutamise eest sellistes valdkondades nagu tervishoid, õigus, julgeolek, keeled ja kunst.
Seepärast tuleb enne ja pärast Euroopa õigusaktide vastuvõtmist koostada spetsiaalne mõjuhinnang, et uurida, millised on nende seadusandlike ettepanekute tagajärjed vabadele elukutsetele.
Seejuures peab Euroopa Liidu seadusandja võtma arvesse eelkõige bürokraatliku koormuse negatiivset mõju vabadele elukutsetele.
(11)
Vt näiteks komisjoni talituste töödokument „Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers“, SWD(2020) 54 final, Brüssel, 10.3.2020.