22.11.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 443/127
Keskendumine materjaliringlusele osutab tohutule vajadusele olukorda muuta.
Näiteks peaksid kõrgemad ringlussevõtu määrad käima käsikäes ringlussevõetud materjali kasutamise miinimumkvootidega, toodete teoreetiline ringlussevõeta­ vus (3) peaks olema kooskõlas ringlussevõtu tehnilise teostatavuse ja ringlussevõtumeetmete praktilise rakendamisega või näiteks plastisektoris on vaja oluliselt muuta disaini ja tootmist, kuni selleni, et teiseseid tooraineid ei kohelda võrdselt esmaste toorainetega (4).
Ringlussevõtt on ka võimalus Euroopa jaoks: näiteks imporditakse kvaliteetseid metallilisi mineraale toorainena või tootena ning pärast kasutamist kõrvaldatakse või saadetakse need teistesse riikidesse peaaegu tasuta.
See puudutab eelkõige autosid ja elektroonikajäätmeid.
Neid tuleks vaadelda ja ka käsitleda väärtusliku materjalina.
Demonteerimine, töötlemine ja ringlussevõtt on kasulik kliimale, kuid loob ühtlasi ka suurt lisaväärtust ja töökohti (5).
Kõige selle juures on väga oluline silmas pidada ka majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset tasakaalu.
3.10.3.
Komitee peab tervitatavaks ettepanekut võtta meetmeid müümata kaupade suhtes, kuid siin on võimalik ambitsioonikam lähenemisviis.
Kahjustuseta toodete, sealhulgas uute, tagastatud või parandatavate toodete hävitamine on ühiskonna seisukohast ebasoovitav, sest see kujutab endast ressursside raiskamist.
Komitee on seisukohal, et komisjoni ettepanek nõuda ettevõtetelt esimese sammuna üksnes dokumente ja vabastada VKEd sellest, ei ole piisavalt kaugeleulatuv.
Pelgalt võimalus võtta delegeeritud õigusaktidega tugevamaid meetmeid seab kahtluse alla eesmärkide reaalse saavutamise.
Komitee toetab müümata toodete hävitamise keeldu, eeldusel, et need ei ole ohtlikud.
Samuti tuleks nõuda, et ettevõtjad ja jaemüügiplatvormid töötaksid välja äritavad, mis aitavad märkimisväärselt vähendada tagastatud toodete ja müümata varude hulka.
Samal ajal tuleks tarbijaid teavitada tagastatud kaupade keskkonnamõjust.
3.11.
Majanduslikud aspektid 3.11.1.
Komitee juhib tähelepanu sellele, et määruse ettepanek on VKEde seisukohast põhimõtteliselt tervitatav, kuid sellesse suhtutakse ka teatava skepsisega.
VKEde käsutuses on vaid piiratud (inim)ressursid.
Eelkõige peavad määruses osutatud toetusmeetmed olema suunatud VKEde nõudmistele ja vajadustele.
Lisaks esineb VKEdel raskusi nõutavatele riigihankemenetlustele juurdepääsul.
Seepärast tuleks otsida lahendusi, mis võimaldaksid neil asjaomastes menetlustes osaleda.
Peale selle on VKEde seisukohast vaja kinnitust kestlike toodete määruse ja tootepõhiste nõuete vastastikuse täiendavuse kohta.
See peaks aitama vältida topeltkulusid ja halduskoormust.
3.11.2.
Toodete parandajatel on toote pika kasutusea tagamisel võtmeroll.
Sellest tulenevalt tuleks toodete parandajate, sotsiaal-majanduslike taaskasutusettevõtete ja kodanikuühiskonna/kohalike parandamisalgatuste jaoks lihtsustada oma koha leidmist selles ringmajanduse mudelis.
Näiteks Saksamaal ja Austrias on parandamisalgatuste puhul ennast tõestanud võimalus sõlmida parandamiskindlustus, millega samal ajal seadustatakse nende parandustöö.
3.12.
Teatises on osutatud uutele ringmajanduse ärimudelitele (6) kui olulisele vahenditele.
Need peavad olema ettevõtjate ja tarbijate jaoks atraktiivsed, köitvad ja inspireerivad ning tagama inimväärsed töötingimused.
Sellised mudelid on tegelikkuses juba olemas, nt jagamismajandus, toode kui teenus, kasutuskorra põhine tasuline teenus jne.
Komitee soovitab edendada olemasolevaid parimate tavade platvorme, luues stiimulid nende kasutamiseks ning kohandades neid ringmajanduse praegustele probleemidele.
Praegused näited on ettevõte Baukarussell, mis pakub lammutamise või ümberehitamise käigus tekkinud materjale uutele kasutajatele, ning parandamisvõrgustikud, mis viivad kokku tarbijad ja parandajad.
Siiski ei ole paljud andmebaasid teenuseosutajate ja kasutajate jaoks piisavalt atraktiivne.
(3) (4) (5) (6)
Pomberger, R. (2020), „Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit“, https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6.
Teatis „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“, COM(2018) 28 final.
ELT C 220, 9.6.2021, lk 118.
Vt INT/778 „Innovatsioon uute ärimudelite hoogustajana“ (ettevalmistav arvamus) (ELT C 303, 19.8.2016, lk 28).