C 443/68
DA
Den Europæiske Unions Tidende
22.11.2022
3.8.
Med hensyn til den digitale omstilling kan man se en klar kønsopdeling inden for uddannelse og på arbejdsmarkederne i fordelingen af færdiguddannede inden for IKT, IKT-specialister og forskere og ingeniører i højteknologisektorer.
3.9.
Fremme af pigers interesse for STEM er vigtig, for at de i fremtiden kan få succes inden for disse fag.
Derudover er der behov for målrettede foranstaltninger og udviklingsprogrammer, der kan bidrage til at tiltrække og fastholde dem i STEM-relaterede karrierer.
Om ti år vil ni ud af ti job kræve digitale færdigheder (12).
Der vil på fremtidens arbejdsmarked være et skift i efterspørgslen i retning af fagfolk inden for teknologi såsom IT-ingeniører og IKT-specialister.
Kvinder udgør 65 % af de europæiske arbejdstagere, men kun 17 % af den europæiske IKT-arbejdsstyrke.
I 2026 vil 57 % af de job, der sandsynligvis vil være erstattet af teknologi, tidligere have været udført af kvinder (13).
3.10.
Inddragelse af kvinder i udviklingen af kunstig intelligens er vigtig for at undgå algoritmer, som er baseret på data med bias om virkeligheden og dermed leverer resultater med bias.
Også på dette område er der behov for en intersektionel tilgang.
Eftersom adgangen til højhastighedsforbindelser og digitale færdigheder udgør det nødvendige grundlag for en succesfuld digital omstilling, bør de være tilgængelige for alle, uanset køn, alder, handicap, socioøkonomisk baggrund eller geografisk placering.
3.11.
Underrepræsentationen af kvinder inden for teknologi er problematisk, også set i lyset af den grønne omstilling, eftersom håndteringen af klimaændringer og miljøproblemer kræver, at der udvikles og indføres mange former for teknologiske løsninger.
3.12.
Selv om både digitale og grønne færdigheder må betragtes som en integreret del af alle erhverv, har de potentiale til at tiltrække flere unge end ældre arbejdstagere.
På den anden side er der en klar forskel på arbejdsrelaterede IKT-færdigheder, som omfatter dataforvaltning og desktoppublishing, og de digitale kompetencer, man normalt forbinder med unge, som f. eks. det at sende beskeder og rekreativ brug af internettet.
3.13.
Ud over STEM-færdigheder er det også vigtigt at tilskynde piger til at studere økonomi og ledelse for at ruste dem til lederstillinger.
Det er desuden vigtigt at guide dem til at lære iværksætterfærdigheder og risikostyringsfærdigheder og styrke deres selvtillid, så de undgår og kan tackle det såkaldte impostorfænomen (14).
Ser man på stresstypologien for kvinder, synes der at være en tendens til en mere introvert — snarere end ekstrovert — personlighed i stressede situationer.
Resultatet er, at kvinder ikke søger eksponerede stillinger, fordi de er bange for negative bemærkninger fra andre, som ofte tages personligt, ikke føler sig kvalificerede, hvis de ikke (over)opfylder alle krav i jobbeskrivelsen og ikke ønsker at være en »kvotekvinde«.
Dette kan ofte føres tilbage til (ubevidste) opfattelser og frygt.
Selv om forbedringen af færdigheder og kompetencer kræver praktiske foranstaltninger inden for undervisnings- og læringsmetoder og karrierevejledning, bør disse målsætninger også forbindes med det generelle bevidstgørelsesprogram om en kultur med livslang ligestilling mellem kønnene.
3.14.
Et specifikt aspekt, der skal håndteres, er kønsbias inden for sundhedspleje som følge af manglende forskning, uddannelse centreret om manden, fejldiagnoser og underbehandling.
Uvidenhed om kønsbetingede forskelle på tværs af medicinske fagområder fører nemt til forkerte diagnoser eller forkert medicinering, fordi symptomer hos kvinder er forskellige fra symptomer hos mænd, eller fordi lægemiddeldoseringer er baseret på kliniske forsøg, som primært gennemføres på mænd.
Der mangler også forskning om kvindespecifikke sygdomme, såsom endometriose, og om overgangsalderen og kønsopdelte data inden for forskningen, hvilket gør det vanskeligt at forstå mekanismerne bag sundhedsproblemer og hindrer forsøg på at finde det rette svar på, at kvinder f.eks.
har en højere risiko for at udvikle senfølger efter covid.
(12) (13) (14)
Det Verdensøkonomiske Forums årsmøde 2020. Ibid.
Impostorfænomenet forekommer, f.eks.
når man rammes af tvivl om egne evner og færdigheder og derfor ikke søger lederstillinger eller eksponerede stillinger.
Især meget reflekterende mennesker, som har en tendens til at trække sig tilbage under stressende omstændigheder, har svært ved at håndtere folk, der udstråler stor selvtillid.