C 443/40
DA
Den Europæiske Unions Tidende
22.11.2022
USA's forslag om at tage fat på det globale problem med tvangsarbejde på fiskerfartøjer i de igangværende WTO-forhandlinger om fiskerisubsidier (6).
De transatlantiske partnere bør yderligere bruge deres samarbejde til at arbejde for et stærkere retsgrundlag for inddragelse af ILO's grundlæggende arbejdstagerrettigheder i WTO (7).
Bilaterale arbejdsmarkedsspørgsmål af fælles interesse bør omfatte komparative tilgange til kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling og deres effektive håndhævelse i frihandelsaftaler (8).
EØSU har længe efterlyst en moderniseret sanktionsbaseret håndhævelsesmetode for kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling og bifaldt de innovative håndhævelsesinstrumenter i aftalen mellem USA, Mexico og Canada (USMCA) (9).
3.5.
Samarbejde i internationale fora: Handels- og teknologirådet kunne udgøre et forum, hvor man forbereder et styrket samarbejde om arbejds- og beskæftigelsesspørgsmål i internationale fora, navnlig i ILO og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD).
Et sådant styrket samarbejde bør omfatte fremme og håndhævelse af due diligence.
Handels- og teknologirådet bør tilskynde til fælles kapacitetsopbygning, navnlig med henblik på at fremme sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen på verdensplan, og udvikle fælles projekter, f.eks.
om at stille ressourcer til rådighed for arbejdstilsyn i tredjelande.
Et udbytterigt samarbejdsområde ville være den forventede medtagelse af arbejdsmiljøkonventioner i ILO's grundlæggende arbejdsstandarder.
Både USA og EU er dybt optagede af tvangsarbejde, og deres tilgang bør koordineres — navnlig når det gælder import af varer, der er fremstillet ved hjælp af sådanne metoder i Kina.
Udbredelsen af nye former for beskæftigelse på verdensplan, navnlig platformsarbejde, der ledes af amerikanske virksomheder og EU-virksomheder, bør drøftes i handels- og teknologirådets relevante arbejdsgrupper, bl.a. med input fra arbejdsmarkedets parter.
3.6.
Modstandsdygtighed og bæredygtighed i de globale forsyningskæder: Handels- og teknologirådet bør udvikle strategier for større modstandsdygtighed ved at garantere de globale forsyningskæders bæredygtighed og sikre deres korrekte funktion.
EU og USA bør udpege fælles svagheder og arbejde sammen, f.eks.
når det gælder tilgængeligheden af kritiske råmaterialer og produkter som halvledere.
De transatlantiske partnere bør også være opmærksomme på behovet for en standardiseret strategi for energiforsyningssikkerhed, der er i fuld overensstemmelse med en ambitiøs dagsorden for bæredygtighed såsom den europæiske grønne pagt.
De bør desuden overveje en fælles indsats for at forbedre relevant produktionskapacitet, investeringer og logistik.
Handels- og teknologirådet bør arbejde for fælles obligatorisk due diligence i forsyningskæderne med udgangspunkt i bedste praksis med henblik på at etablere en model for globale bæredygtighedskrav i værdikæderne.
3.7.
Støtte til den grønne økonomi: Handels- og teknologirådet bør fokusere på at samarbejde om klima- og miljøvenlige teknologier og politikker for retfærdig omstilling.
EU og USA bør fremme en international ramme og internationale standarder for modvirkning af klimaændringer, cirkulær økonomi, bæredygtig finansiering, energibesparende teknologi, grønne og sociale standarder inden for offentlige indkøb, miljømærkning og bæredygtighedsrapportering.
Desuden bør de transatlantiske partnere arbejde for en multilateral ramme for handelsliberalisering af miljøvenlige varer under de nuværende initiativer, dvs. aftalen om miljøvenlige varer, drøftelserne om handels- og miljømæssig bæredygtighed og den uformelle dialog om plastforurening.
Handels- og teknologirådet bør fokusere på effektive og koordinerede CO2-grænsetilpasningsmekanismer med henblik på at skabe en model for en global ramme og undgå handelskonflikter mellem EU og USA.
3.8.
Digitalisering og nye økonomier: Handels- og teknologirådet bør fokusere på at samarbejde om teknologistandarder, forskning og politikker inden for kunstig intelligens (AI), tingenes internet, 6G samt batteri-, kvanteog blockchainteknologier.
Rammen bør fremme innovation og standardisering, men skal omfatte vigtige underliggende politiske overvejelser.
Når det gælder nye teknologiområder som f.eks.
kunstig intelligens, er der ofte også et arbejdspladsaspekt, der kræver robuste AI- og datastrategier, og som først og fremmest giver en europæisk retlig og kompetencegivende ramme baseret på menneskerettigheder og derfor omfatter etiske regler, arbejdstager- og fagforeningsrettigheder.
Selv om det ikke er muligt at have nøjagtig de samme regler på begge sider af Atlanten, bør
(6) (7)
(8) (9)
EUT C 374 af 16.9.2021, s. 73.
Dette kunne gøres ved at overveje at indføre en fortolkningsudtalelse i artikel IX, stk.
2, i WTO-aftalen, som beskriver, hvordan undtagelser vedrørende »offentlig moral« skal fortolkes (artikel XX i GATT 1994 og artikel XIV i GATS), og som omfatter ILO's grundlæggende arbejdstagerrettigheder og skitserer den mulige rolle, som ILO's afgørelser kan spille i enhver retssag om dette spørgsmål.
Et godt eksempel er EU's Comparative Analysis of Trade and Sustainable Development Provisions in Free Trade Agreements, LSE, februar 2022, navnlig med hensyn til mekanismen for hurtig reaktion i aftalen mellem USA og Mexico og Canada (USMCA), https://www.lse.ac.uk/business/consulting/assets/documents/TSD-Final-Report-Feb-2022.pdf .
EUT C 105 af 4.3.2022, s. 40.