C 443/10
DA
Den Europæiske Unions Tidende
22.11.2022
4.14.
Iværksætteri er en nøglekompetence til at forbedre konkurrenceevnen, innovationen og trivslen og til udvikling af en social og grøn økonomi og er blevet endnu vigtigere som led i genopretningen efter pandemien.
Fremme af iværksætteruddannelse med henblik på at udvikle iværksætterfærdigheder kan være en måde at nedbringe arbejdsløsheden på, navnlig blandt unge.
Alle former for iværksætteri og inden for alle sektorer (herunder turisme, industri, platformsøkonomi, social økonomi og liberale erhverv) er afgørende for økonomisk vækst, innovation, beskæftigelse og social inklusion.
Det er vigtigt at kortlægge og reagere på de vanskeligheder, som SMV'er (især meget små virksomheder, som ofte er familieforetagender) står over for på det indre marked, navnlig i forbindelse med den grønne og den digitale omstilling.
EØSU opfordrer Kommissionen til at iværksætte de konkrete foranstaltninger i sit arbejdsprogram, der skal fjerne de hindringer for det indre marked, der allerede er konstateret (11).
4.15.
EØSU støtter vedtagelsen af en kombination af økonomiske politikker, der gør effektiv brug af de disponible nationale offentlige og private ressourcer, herunder de finansielle ressourcer, der skabes inden for rammerne af NextGenerationEU og genopretnings- og resiliensfaciliteten.
Den konstaterede mangel på inddragelse af civilsamfunds­ organisationer har været og er stadig en bekymring for EØSU.
Det organiserede civilsamfund ønsker mere formelle procedurer, der skaber mulighed for reel udveksling i forbindelse med gennemførelsen og evalueringen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner.
Partnerskabsprincippet bør tjene som en model for en effektiv mekanisme for inddragelse af civilsamfundet.
4.16.
EØSU støtter Kommissionens lovgivningsforslag vedrørende virksomhedsbeskatning og glæder sig over, at de er på linje med de globale drøftelser, der foregår inden for den inklusive ramme på OECD-niveau, og som har til formål at nå global konsensus.
4.17.
Udvalget støtter enhver indsats, der sigter mod at reducere efterlevelsesomkostningerne for europæiske virksomheder og skattemyndigheder i forbindelse med indførelsen af det nye skattesystem.
Europæiske virksomheder må ikke stilles ringere i konkurrencen.
Den fulde gennemførelse af søjle 2 i den globale skatteaftale vil være kompleks og kræve lang tid og en betydelig indsats af både virksomheder og skattemyndigheder.
En ensartet vedtagelse og gennemførelse i EU og andre handelsblokke på samme tid af internationalt vedtagne regler er af afgørende interesse for EU og dets medlemsstater.
4.18.
Socialt iværksætteri fortjener særlig opmærksomhed i betragtning af den rolle, som denne form for iværksætteri kan spille for at overvinde krisen.
Gennemførelsen af handlingsplanen for den sociale økonomi vil spille en central rolle i styrkelsen af denne sektor.
Definitionen af et specifikt økosystem for den sociale økonomi i den nye industristrategi skal føre til konkrete tiltag for at gøre den sociale økonomi grøn, digital og modstandsdygtig.
4.19.
Efter pandemien er der et øget behov for at fremme læringsmobilitet af kvalitet for alle og anerkendelse af læringsresultater, og EØSU arbejder derfor for, at der inden 2025 etableres et ægte europæisk uddannelsesområde for læring i Europa.
Dette opnås gennem finansiering og frem for alt gennem tværsektorielt samarbejde på uddannelsesområdet.
4.20.
En moderne forbrugerpolitik skal sikre forbrugerne de rettigheder og den beskyttelse, de har brug for.
Det indre marked gør det nemmere for forbrugere og virksomheder i EU at købe og sælge varer og tjenester på tværs af landegrænser både online og offline.
Dette kræver tillid og tiltro til markedet, målrettet lovgivning og effektiv håndhævelse.
Oplysning og uddannelse af forbrugerne skal også hjælpe dem med at træffe mere ansvarlige valg.
4.21.
Der skal være flere og bedre muligheder for at deltage i frivilligt arbejde.
Potentialet for frivilligt engagement for mennesker i alle aldre og fra alle baggrunde bør undersøges og gennemføres inden for innovative og fleksible rammer, der åbner op for nye muligheder.
2025 bør af EU gøres til det europæiske år for frivillige.
Det vil være en passende hyldest til de frivilliges indsats og betydning under covid-19-krisen og krigen i Ukraine.
Det vil fremhæve deres betydning for sundheden og trivslen i Europa og deres rolle i genopretningen og Europas fremtid.
4.22.
Liberale erhverv er en vigtig social og økonomisk faktor i alle medlemsstater og er ansvarlige for vigtige offentlige tjenester inden for sundhed, retsvæsen, sikkerhed, sprog og kunst.
Det er derfor nødvendigt, at der gennemføres en specifik analyse af konsekvenserne af lovgivningsforslag for liberale erhverv før og efter vedtagelsen af EU-lovgivning.
I den forbindelse skal EU-lovgiveren navnlig tage hensyn til de negative virkninger af den bureaukratiske byrde for liberale erhverv.
(11)
Se f.eks. »Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers«, SWD(2020) 54 final, Bruxelles, 10.3.2020.