22.11.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 443/109
3.4.
EØSU påpeger, at virksomhederne har brug for økonomisk støtte til at indføre automatiserede sorteringsteknologier for ikkegenanvendelige tekstiler samt til udvikling af forbedrede genanvendelsesanlæg, herunder muligheden for at designe lokale og regionale genbrugs- og sorteringscentre.
Desuden skal bygningsinfrastruktur til reparation af tøj såsom butikker være et centralt opmærksomhedspunkt for industriens interessenter.
I den forbindelse glæder udvalget sig over EURATEX' initiativ til at oprette fem tekstilgenanvendelsescentre (ReHubs) i nærheden af de europæiske tekstil- og beklædnings­ distrikter til indsamling, sortering, forarbejdning og genanvendelse af industrielt førforbruger- og efterforbrugertekstilaffald.
Udvalget mener, at der er behov for tekniske, miljømæssige, sociale og energimæssige standarder for genanvendte produkter, og at de bør omsættes til og anvendes på ISO-niveau og indsættes i de internationale handelsaftaler.
3.5.
EØSU er bekymret over, at tekstilaffald kan eksporteres som brugte produkter, og mener, at der er behov for øjeblikkelig handling på EU-plan.
Der skal gennemføres effektive kemiske kontroller på tværs af alle værdikæder.
EØSU opfordrer endvidere til, at der etableres bedste praksis for global bæredygtighed, som kræver, at købere og varemærkeejere kontrollerer og kræver, at de tekniske CEN-, Cenelec- og ETSI-standarder overholdes.
3.6.
Udvalget mener, at der i Unionen skal udvikles sektorspecifikke og harmoniserede sociale og miljømæssige regler for offentlige indkøb, hvilket vil lette deltagelsen på tværs af grænserne og sikre lige konkurrencevilkår med det endelige mål at have obligatoriske og harmoniserede systemer i hele EU.
Der bør nedsættes et europæisk trepartsudvalg, som omfatter arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, til at overvåge og støtte de sociale og miljømæssige kriterier i forbindelse med indkøbspraksis i tekstilsektoren.
4.
Forbrugere og digitalisering 4.1.
EØSU anmoder Kommissionen om at udarbejde en konsekvensanalyse af eventuelle forbedringer af mærkningen af tekstiler, der produceres/sælges på det indre marked.
Der skal sikres rimelig adgang til oplysninger for forbrugerne i form af et pointsystem for reparerbarhed, sporbarhed og oplysninger på det digitale mærke.
EØSU mener, at indførelsen af omfattende mærkningskrav vedrørende tekstilprodukters genanvendelsesgrad og fodaftryk kan udgøre et vigtigt incitament for forbrugerne til at vælge mere bæredygtige tekstilprodukter.
4.2.
EØSU mener, at en omfattende oplysningskampagne på europæisk plan kan hjælpe borgerne med at træffe informerede bæredygtige valg, samtidig med at man bør give forbrugerne incitamenter til at vælge kvalitet frem for kvantitet, f.eks.
gennem differentierede momssatser for bæredygtige/ikkebæredygtige produkter på det indre marked.
4.3.
Gennemsigtige og fælles tilgængelige data om produkter, genanvendte og genbrugte sammensætninger, destruktion af varer, kemikalier, der anvendes i produktionsprocessen, den sociale og arbejdsmæssige indvirkning af produktions­ processen og miljøpåvirkningen for alle virksomheder i forsyningskæden er vigtige for overvågningen af disse forsyningskæder.
Det er desuden afgørende at skabe en ramme for åbne data og sikre fri adgang for forbrugere, civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter for at forbedre tekstilsektorens miljømæssige og sociale situation.
EØSU mener, at der skal tages hensyn til forbrugernes digitale færdigheder, og at dataindholdet bør være rettet mod alle interessenter i forsyningskæden.
Det er nødvendigt at finde den rette balance mellem behovet for gennemsigtige data og beskyttelsen af industrielle ejendomsrettigheder.
4.4.
EØSU er bekymret over, at mindre end 1 % af tekstilerne på verdensplan genanvendes til nye tekstiler (3), og mener, at den fremtidige ordning for udvidet producentansvar bør skabe de rette incitamenter til fiber-til-fiber-genanvendelse af tekstiler i stedet for falske cirkularitetsprocesser som f.eks. brugen af polyester fra genbrugsplastflasker.
5.
Uddannelse og arbejdsvilkår 5.1.
Udvalget påpeger, at man kunne have behandlet de sociale aspekter inden for tekstilsektoren mere indgående, og at flere initiativer ville have været velkomne.
Den grønne omstilling skal gå hånd i hånd med den retfærdige omstilling, og udvalget er skuffet over, at der ikke er bebudet yderligere initiativer vedrørende social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger.
(3)
Kommissionen — strategi for tekstiler.