C 443/68
CS
Úřední věstník Evropské unie
22.11.2022
3.8 Pokud jde o digitální transformaci, je patrná jasná genderová segregace ve vzdělávání a na trzích práce z hlediska rozdělení absolventů IKT oborů, specialistů na IKT i vědců a inženýrů v odvětvích pokročilých technologií.
3.9 Je naprosto nezbytné podpořit zájem dívek o obory STEM, aby se mohly úspěšně zapojit do profesí budoucnosti.
Kromě toho je nutné zavést cílená opatření a programy rozvoje, jež pomohou přilákat dívky k práci v těchto oborech a udržet je v nich.
Za 10 let bude 9 z 10 pracovních míst vyžadovat digitální dovednosti (12).
Ve světě práce dojde v budoucnu k posunu v poptávce směrem k technologickým odborníkům, jako jsou počítačoví inženýři a specialisté na IKT.
Ženy tvoří 65 % evropských zaměstnanců, ale pouze 17 % evropské pracovní síly v oblasti IKT, zatímco v roce 2026 budou 57 % pracovních míst, která budou nahrazena technologiemi, zaujímat ženy (13).
3.10 Je mimořádně důležité zapojit ženy do vývoje umělé inteligence i z toho důvodu, aby se předešlo vytváření algoritmů, které jsou založeny na zkreslených datech o realitě, a poskytují tak zkreslené výsledky.
Mimoto je nutné zaujmout v této oblasti meziodvětvový přístup.
Jelikož přístup k vysokorychlostnímu připojení a digitální dovednosti navíc tvoří nezbytný základ pro úspěšnou digitální transformaci, měly by být dostupné a přístupné všem bez ohledu na pohlaví, věk, zdravotní postižení, sociálně-ekonomické prostředí nebo zeměpisnou polohu.
3.11 Nedostatečné zastoupení žen v technologických oborech je problematické také z hlediska ekologické transformace, protože změna klimatu a environmentální problémy vyžadují vyvíjení a zavádění mnoha druhů technologických řešení.
3.12 Ačkoli digitální i zelené dovednosti musí být považovány za nedílnou součást každého povolání, mají potenciál přitáhnout spíše mladé lidi než starší pracovníky.
Na druhé straně existuje zjevný rozdíl mezi pracovními dovednostmi v oblasti IKT, které zahrnují správu dat a stolní typografii, a digitální gramotností běžně spojovanou s mladými lidmi, jako je zasílání zpráv a volnočasové používání internetu.
3.13 Kromě kompetencí v oborech STEM je také důležité podporovat dívky ve studiu oborů ekonomie a managementu, aby byly připraveny na vedoucí pozice.
Dále je důležité vést je k tomu, aby se naučily podnikatelským dovednostem a dovednostem v oblasti řízení rizik, a posílit jejich sebevědomí, aby je nestihl tzv. syndrom podvodníka nebo aby se tohoto syndromu dokázaly zbavit (14).
Pokud jde o reakci žen na stresové situace, zdá se, že inklinují spíše k projevům introvertního charakteru než k projevům extrovertním.
Ženy tedy nevyhledávají příliš viditelné pozice, neboť se bojí negativních připomínek, které si berou osobně, mají pocit, že nejsou dostatečně kvalifikované, pokud nesplňují či nepřekračují všechny požadavky stanovené v popisu dané pozice, a nechtějí být přijaty pouze na základě kvót pro zastoupení žen.
Mnohdy to má spojitost s (nevědomými) postoji a obavami.
Zlepšování dovedností a kompetencí vyžaduje praktická opatření na úrovni metod výuky a učení a rovněž poradenství pro volbu povolání, tyto cíle by však měly být spojeny také s obecným programem zvyšování povědomí o celoživotní kultuře genderové rovnosti.
3.14 Jedním z konkrétních aspektů, jimiž je třeba se zabývat, jsou genderové stereotypy ve zdravotnictví, které jsou způsobeny nedostatečným výzkumem, mužsky orientovaným vzděláváním, nesprávnými diagnózami a nedostatečnou léčbou.
Neznalost pohlavních a genderových rozdílů napříč lékařskými obory snadno vede k nesprávné diagnóze nebo léčbě, protože ženské příznaky se liší od mužských nebo protože je dávkování léčivých přípravků založeno na klinických hodnoceních, která jsou prováděna převážně na mužích.
Chybí také výzkum specifických onemocnění a stavů žen, jako je endometrióza a menopauza, a data z výzkumů rozlišená podle pohlaví, což ztěžuje pochopení mechanismů stojících za zdravotními problémy a brání pokusům najít vhodné řešení, například co se týče vyššího rizika, že se u žen rozvine dlouhodobá forma onemocnění COVID-19.
(12) (13) (14)
Výroční zasedání Světového ekonomického fóra v roce 2020. Tamtéž.
Syndrom podvodníka, jehož příznakem jsou pochyby o vlastních schopnostech a dovednostech, může například vést k tomu, že se daná osoba nebude chtít ucházet o vedoucí nebo příliš viditelnou pozici.
Zejména pro velmi přemýšlivé osobnosti, které mají tendenci se ve stresových situacích stáhnout do sebe, bývá obtížné jednat s lidmi, z nichž vyzařuje silné sebevědomí.