C 443/40
CS
Úřední věstník Evropské unie
22.11.2022
považuje tento návrh za pozitivní příklad a za příležitost, jak toto ambiciózní přehodnocení posílit (6).
Transatlantičtí partneři by měli dále využívat své spolupráce a usilovat o silnější právní základ pro začlenění základních pracovních práv MOP do WTO (7).
Mezi dvoustranné otázky společného zájmu v oblasti práce by měly patřit srovnávací přístupy ke kapitolám o obchodu a udržitelném rozvoji a jejich účinná vymahatelnost v dohodách o volném obchodu (8).
EHSV již dlouho požaduje vylepšený přístup umožňující prosazování za použití sankcí, pokud jde o kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji, a vítá inovativní nástroje prosazování obsažené v Dohodě mezi USA, Mexikem a Kanadou (USMCA) (9).
3.5 Spolupráce na mezinárodních fórech: Rada EU–USA pro obchod a technologie by mohla být fórem pro přípravu posílené spolupráce v oblasti práce a zaměstnanosti na mezinárodních fórech, zejména v rámci MOP a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD).
Tato posílená spolupráce by měla zahrnovat podporu a prosazování náležité péče.
Rada EU–USA pro obchod a technologie by měla podporovat společné budování kapacit, zejména pro podporu bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (BOZP) na celém světě, a rozvíjet společné projekty, například v oblasti zajišťování zdrojů pro inspekci práce ve třetích zemích.
Živnou půdu pro spolupráci by poskytlo očekávané zařazení úmluv o BOZP mezi základní pracovní normy MOP.
Problémem, který vyvolává vážné společné obavy, je nucená práce, a je třeba koordinovat přístupy EU a USA, zejména pokud jde o dovoz zboží vyrobeného pomocí těchto praktik v Číně.
Globální rozšíření nových forem zaměstnávání, zejména práce prostřednictvím platforem, v jehož čele stojí společnosti z USA a EU, by mělo být projednáno v příslušných pracovních skupinách Rady EU–USA pro obchod a technologie se zohledněním příspěvků ze strany zaměstnanců.
3.6 Odolnost a udržitelnost v globálních dodavatelských řetězcích: Rada EU–USA pro obchod a technologie by měla vypracovat strategie pro vybudování větší odolnosti zajištěním udržitelnosti globálních dodavatelských řetězců a jejich řádného fungování.
EU a USA by měly určit společná zranitelná místa a spolupracovat, například v oblasti dostupnosti kritických surovin a produktů, jako jsou polovodiče.
Transatlantičtí partneři by také měli okamžitě upozornit na normalizovaný přístup k bezpečnosti dodávek energie, který by byl plně v souladu s ambiciózní agendou v oblasti udržitelnosti, jako je Zelená dohoda pro Evropu.
Kromě toho by měli zvážit společná opatření ke zlepšení příslušných výrobních kapacit, investic a logistiky.
Rada EU–USA pro obchod a technologie by měla usilovat o společnou povinnou náležitou péči v dodavatelských řetězcích, založenou na osvědčených postupech, s cílem vytvořit model pro globální požadavky na udržitelnost v hodnotových řetězcích.
3.7 Podpora zelené ekonomiky: Rada EU–USA pro obchod a technologie by se měla zaměřit na spolupráci v oblasti klimatu a ekologických technologií a politik spravedlivé transformace.
EU a USA by měly prosazovat mezinárodní rámec a normy pro zmírňování změny klimatu, oběhové hospodářství, udržitelné financování, energeticky úsporné technologie, ekologické a sociální normy při zadávání veřejných zakázek, používání ekoznaček a podávání zpráv o udržitelnosti.
Transatlantičtí partneři by dále měli usilovat o vytvoření mnohostranného rámce pro liberalizaci obchodu s environmentálním zbožím v rámci stávajících iniciativ, konkrétně dohody o environmentálních produktech (EGA), strukturovaných diskusí o obchodu a udržitelnosti životního prostředí (TESSD) a neformálního dialogu o znečišťování plasty (IDP).
Rada EU–USA pro obchod a technologie by se měla zaměřit na účinné a koordinované mechanismy uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM) s cílem vytvořit model pro globální rámec a zabránit obchodním konfliktům mezi EU a USA.
3.8 Digitalizace a nové ekonomiky: Rada EU–USA pro obchod a technologie by se měla zaměřit na spolupráci týkající se technologických norem, výzkumu a politik v oblasti umělé inteligence (UI), internetu věcí, technologií 6G, baterií, kvantových technologií a technologie blockchain.
Rámec by měl podporovat inovace a normalizaci, ale musí zahrnovat zásadní nezbytné politické ohledy.
Oblasti nových technologií, jako je umělá inteligence, mají často také rozměr pracoviště, který vyžaduje solidní strategie v oblasti umělé inteligence a údajů, jež by nejprve stanovily evropský právní a podpůrný rámec založený na lidských právech, a tedy zahrnující etická pravidla, pracovní práva a práva odborů.
Přestože není možné mít na obou stranách naprosto stejná pravidla, cílem by měla být interoperabilita rámců.
Dále je třeba vyjasnit společné
(6) (7) (8)
(9)
Úř. věst.
C 374, 16.9.2021, s. 73.
Možným dalším postupem by mohlo být výkladové prohlášení podle čl.
IX odst.
2 Dohody o WTO, které by potvrdilo výklad výjimky „veřejné morálky“ (článek XX dohody GATT 1994 a článek XIV dohody GATS) tak, aby zahrnovalo základní pracovní práva MOP a nastínilo možnou úlohu rozhodnutí MOP v případném soudním řízení v této věci.
Dobrým příkladem, na kterém lze stavět, je Comparative Analysis of Trade and Sustainable Development Provisions in Free Trade Agreements (Srovnávací analýza ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách o volném obchodu), LSE, únor 2022, kterou zadala EU, zejména s ohledem na mechanismus rychlé reakce v dohodě mezi USA, Mexikem a Kanadou (USMCA), https://www.lse.ac.uk/ business/consulting/assets/documents/TSD-Final-Report-Feb-2022.pdf .
Úř. věst.
C 105, 4.3.2022, s. 40.