22.11.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 443/127
Мисленето за цикъла на материалите се нуждае от огромна промяна.
Като пример в това отношение следва да се посочи, че по-високите равнища на рециклиране следва да бъдат съобразени с квотите за минимални количества рециклирано съдържание, теоретичната възможност за рециклиране (3) на продукти следва да съответства на техническата възможност за рециклиране и на практическото прилагане на мерките за рециклиране или например в областта на пластмасите много неща се нуждаят от промяна при проектирането и производството вкл. това, че вторичните материали не са равностойни на първичните (4).
Рециклирането е и възможност за Европа: внасят се например ценни метални минерали като суровина или продукт и после след употребата отново почти „безплатно“ се обезвреждат или се изпращат в други части на света, това включва по-специално автомобили или електронни отпадъци.
Те следва да се разглеждат и да бъдат третирани като ценни материали.
Разглобяването, сортирането и рециклирането са от полза за климата, но също генерират голяма добавена стойност и работни места (5).
При всичко това е от решаващо значение да се следи за икономическия, екологичния и социалния баланс.
3.10.3.
ЕИСК приветства предложението да се определят мерки за справяне с непродадените стоки, като в това отношение може да се предприеме по-амбициозен подход.
Унищожаването на неупотребявани продукти, които включват нови, върнати или поправими продукти, от гледна точка на обществото е нежелателно, тъй като представлява разхищение на ресурси.
Според ЕИСК предложението на Комисията като първа стъпка предприятията само да се ограничават до документиране, а МСП да бъдат изключени от това задължение, не е достатъчно амбициозно.
Самата възможност да се въведат по-строги мерки посредством делегирани актове, поражда съмнения в ефективното постигане на целта.
ЕИСК подкрепя забраната за унищожаване на непродадените стоки, освен ако не са опасни.
Освен това от предприятията и платформите за търговия на дребно следва да се изиска да работят по търговски практики, които намаляват значително броя на върнатите продукти и на непродадените наличности.
Следва да се повиши и информираността на потребителите за въздействието върху околната среда от върнатите стоки.
3.11.
Икономически аспекти 3.11.1.
ЕИСК посочва, че от гледна точка на МСП предложението за регламент принципно се приветства, но и че се приема с някои резерви.
МСП разполагат само с ограничени (кадрови) ресурси.
По-специално, определените в регламента мерки за подкрепа следва да бъдат съобразени с потребностите и нуждите на МСП.
Освен това са налице трудности при достъпа на МСП до изискваните обществени поръчки.
Поради това следва да се търсят решения, които да им позволяват да участват в съответните процедури.
В крайна сметка от гледна точка на МСП е необходимо да се гарантира взаимно допълване между Регламента за устойчивост на продуктите и специалните разпоредби за някои продукти.
По този начин следва да се избегне дублиране на разходите и на бюрократичната тежест.
3.11.2.
Операторите, извършващи ремонтни дейности, имат ключова роля за дългата експлоатация на продуктите.
Поради това следва да бъдат улеснявани лицата, извършващи ремонтни услуги, предприятията за повторна употреба от социалната икономика и граждански/местни инициативи за ремонти, за да заемат своето място в този кръгов модел.
Така например доказана практика във връзка с инициативи за ремонтни дейности в Германия и Австрия е сключването на ремонтна застраховка, която същевременно узаконява тези дейности.
3.12.
Като важен инструмент в съобщението са представени нови кръгови бизнес модели (6).
Те трябва да са привлекателни, интересни и подтикващи към действие за предприятията и потребителите и трябва да гарантират подходящи условия на труд.
В практиката вече има модели в това отношение, като например икономика на споделянето, продукт като услуга (product as a service) и плащане на база на използването (pay per use).
ЕИСК призовава съществуващите платформи за най-добри практики да бъдат адаптирани посредством стимули за използването, както и към настоящите предизвикателства на кръговата икономика.
Представените понастоящем примери са „въртележката на строителни материали“ (Baukarussell) — материали от събаряне или преустройство на сгради се предлагат на нови ползватели — или мрежи за ремонтни дейности, чрез които потребителите могат да намерят специалист за ремонт.
Много бази данни обаче не са привлекателни за доставчиците и ползвателите.
(3) (4) (5) (6)
Pomberger, R. (2020 г.).
Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit (За теоретичната, практическата и реалната възможност за рециклиране) https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6 Съобщение относно „Европейска стратегия за пластмасите в кръговата икономика“, COM(2018) 28 final.
ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 118. Вж.
INT/778 относно „Иновациите като двигател на нови модели на икономическа дейност“ (проучвателно становище) (ОВ C 303, 19.8.2016 г. стр. 28).