2022.11.21.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 441/11
és ezért úgy kell-e azt értelmezni, [hogy] a (2012. március 24-i 27. sz., törvénnyé alakító törvénnyel módosított) 2012. január 24-i 1. sz. rendkívüli törvényerejű rendelet 5-bis.
cikkében foglalt nemzeti szabályozás, amely a 287/1990.
sz. törvény 10. cikkét kiegészítette a 7-ter.
és 7-quater.
bekezdéssel, a fent említett értelemben ellentétes az uniós joggal?
(1) (2)
HL 2003.
L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, 205. o. HL 2019.
L 11., 3. o.
A Törvényszék (kibővített második tanács) T-363/19.
és T-456/19. sz., Egyesült Királyság és ITV kontra Bizottság egyesített ügyekben 2022. június 8-án hozott ítélete ellen az LSEGH (Luxembourg) Ltd és a London Stock Exchange Group Holdings (Italy) Ltd által 2022.
augusztus 25-én benyújtott fellebbezés (C-564/22.
P. sz. ügy) (2022/C 441/15) Az eljárás nyelve: angol Felek Fellebbezők: LSEGH (Luxembourg) Ltd, London Stock Exchange Group Holdings (Italy) Ltd (képviselők: A. von Bonin Rechtsanwalt, O. W. Brouwer és A. Pliego Selie advocaten) A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, ITV plc
A fellebbezők kérelmei A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság: — helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; — hozzon jogerős ítéletet, és semmisítse meg az Egyesült Királyság által [az EKT]-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896.
számú állami támogatásról szóló, 2019.
április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot (1) (a továbbiakban: vitatott határozat); — vagy másodlagosan, az ügyet utalja vissza a Törvényszékhez annak érdekében, hogy az a Bíróság ítéletével összhangban bírálhassa el azt, és — a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás és a Bíróság előtti eljárás költségeinek viselésére, ideértve a bármely beavatkozó fél részéről felmerült költségeket is.
Jogalapok és fontosabb érvek Fellebbezésük alátámasztása érdekében a fellebbezők öt jogalapra hivatkoznak.
Először is, a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy elferdítette a nemzeti jogszabályokat, és figyelmen kívül hagyta a bizonyítékokat, amikor referenciarendszerként az Egyesült Királyság EKT-kre (ellenőrzött külföldi társaságokra) vonatkozó azon szabályait azonosította, amelyeket a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (az adózásról szóló 2010. évi törvény [nemzetközi és egyéb rendelkezések]; a továbbiakban: az adózásról szóló 2010. évi törvény) 9.
A. része tartalmaz, ahelyett hogy az Egyesült Királyság társasági adózásának azon rendszeréből indult volna ki, amelynek e szabályok elválaszthatatlan részét képezik.
Másodszor, még ha feltételezzük is, hogy a referenciarendszert az Egyesült Királyság EKT-jogszabálya képezi, a Törvényszék akkor is tévesen alkalmazta a jogot a referenciarendszer céljának meghatározásakor, következésképpen pedig tévedett, amikor az Egyesült Királyság EKT-jogszabályának 5. fejezetében foglalt rendelkezéseket azonosította akként, mint amelyek meghatározzák a nem kereskedési pénzügyi nyereség azon „általános” adóztatását, amelyhez képest az adózásról szóló 2010. évi törvény 9.A. részének 9. fejezete szerinti „csoportfinanszírozási mentesség” „előnyt” biztosít.
Harmadszor, a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a szelektív előny megállapításával kapcsolatban.
Közelebbről, a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor tévesen arra a következtetésre jutott, hogy azok a gazdasági szereplők, amelyek részesülhettek az adózásról szóló 2010. évi törvény 9.A. részének 9. fejezete szerinti „csoportfinanszírozási mentesség” előnyeiből, hasonló jogi és ténybeli helyzetben vannak azokkal a társaságokkal, amelyek nem részesülhettek ezen előnyökből.