16.11.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 435/9
(16)
Potpore koje se sastoje od zajmova, uključujući de minimis potpore za rizično financiranje u obliku zajmova, trebalo bi smatrati transparentnim de minimis potporama ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju tržišnih kamatnih stopa koje prevladavaju u trenutku dodjele potpore.
Kako bi se pojednostavnilo postupanje s kratkoročnim zajmovima male vrijednosti, ovom Uredbom trebalo bi propisati jasno pravilo koje se lako primjenjuje i kojim se uzima u obzir i iznos zajma i njegovo trajanje.
Za zajmove koji su osigurani kolateralom kojim je pokriveno najmanje 50 % zajma i koji ne prelaze iznos od 1 375 000 EUR i trajanje od pet godina ili 687 500 EUR i trajanje od 10 godina može se smatrati da imaju bruto ekvivalent bespovratnog sredstva koji ne premašuje gornju granicu de minimis potpore.
Navedeno se temelji na iskustvu Komisije i inflaciji od stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 1407/2013 i vjerojatnim kretanjima tijekom razdoblja važenja ove Uredbe.
S obzirom na poteškoće povezane s određivanjem bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva za potpore dodijeljene poduzetnicima koji možda neće moći otplatiti zajam, ovo se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na takve poduzetnike.
(17)
Potpore koje se sastoje od dokapitalizacija ne bi se trebale smatrati transparentnim de minimis potporama, osim ako ukupan iznos javne dokapitalizacije ne premašuje gornju granicu de minimis potpore.
Potpore koje se sastoje od mjera rizičnog financiranja u obliku vlasničkih ili kvazivlasničkih ulaganja, kako je navedeno u novim smjernicama o rizičnom financiranju (15), ne bi trebalo smatrati transparentnim de minimis potporama, osim ako se predmetnom mjerom osigurava kapital koji ne premašuje gornju granicu de minimis potpore.
(18)
Potpore koje se sastoje od jamstava, uključujući de minimis potpore za rizično financiranje u obliku jamstava, trebalo bi smatrati transparentnima ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije za dotičnu vrstu poduzetnika (16).
Kako bi se pojednostavnilo postupanje s kratkoročnim jamstvima kojima je osigurano do 80 % relativno malog zajma, ovom bi Uredbom trebalo utvrditi jasno i lako primjenjivo pravilo uzimajući u obzir iznos temeljnog zajma i trajanje jamstva.
To se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na jamstva za temeljne transakcije koje ne čine zajam, kao što su jamstva za transakcije vlasničkim instrumentima.
Ako: i. jamstvo ne premašuje 80 % iznosa temeljnog zajma; ii. zajamčeni iznos ne premašuje 2 062 500 EUR; i iii.
ako trajanje jamstva nije dulje od pet godina, trebalo bi se smatrati da bruto ekvivalent bespovratnog sredstva ne premašuje gornju granicu de minimis potpore.
Isto vrijedi i ako: i. jamstvo ne premašuje 80 % temeljnog zajma; ii. zajamčeni iznos ne premašuje 1 031 250 EUR; i iii.
trajanje jamstva nije dulje od 10 godina.
Osim toga, države članice mogu za izračun bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva za jamstva upotrijebiti metodologiju koja je Komisiji prijavljena na temelju neke druge uredbe Komisije u području državnih potpora koja se primjenjuje u tom trenutku i koju je Komisija prihvatila kao usklađenu s Obavijesti o jamstvima (17) ili bilo kojom obavijesti koja je zamjenjuje, pod uvjetom da se prihvaćena metodologija izričito odnosi na vrstu jamstva i vrstu temeljne transakcije koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe.
S obzirom na poteškoće povezane s određivanjem bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva za potpore dodijeljene poduzetnicima koji možda neće moći otplatiti zajam, ovo se pravilo ne bi trebalo primjenjivati na takve poduzetnike.
(19)
Ako se program de minimis potpora provodi preko financijskih posrednika, trebalo bi osigurati da oni ne primaju državnu potporu.
To se, na primjer, može učiniti tako da se od financijskih posrednika koji ostvaruju korist od državnih jamstava zahtijeva plaćanje premije u skladu s tržišnim uvjetima ili potpuno prenošenje svih pogodnosti na krajnje korisnike ili poštovanjem gornje granice de minimis potpore i drugih uvjeta iz ove Uredbe na razini posrednika.
(20)
Po primitku prijave države članice Komisija bi trebala ispitati rezultira li mjera koja se ne sastoji od bespovratnih sredstava, zajma, jamstva, dokapitalizacije ili mjere rizičnog financiranja u obliku vlasničkog ili kvazivlasničkog ulaganja bruto ekvivalentom bespovratnog sredstva koji ne premašuje gornju granicu de minimis potpore te može li stoga biti obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe.
(15) Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja (SL C 508, 16.12.2021., str. 1.).
(16) Na primjer, Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88.
Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstva (SL C 155, 20.6.2008., str. 10.).
(17) Ibid.